Arhīva kalendārs
Ielūkojoties konkursa “Energoefektīvākā ēka Latvijā” datu bāzē, kur realizētos būvniecības projektus izvērtē nozīmīgākās būvniecības nozares nevalstiskās organizācijas un valsts pārvaldes institūcijas, “Valmieras Namsaimnieku” redzam godalgotāko laureātu topa augšgalā, jo dažādās nominācijās saņemti 26 enegoefektīvākās ēkas apbalvojumi, kas liecina par jomas speciālistu novērtējumu un nemainīgi augsto darba kvalitāti. Sarunā ar “Valmieras Namsaimnieks” pieredzējušajām namu pārvaldīšanas speciālistēm Kristīnu Maļčukovu un Ingu Dukuri skaidrojām, kādi ir galvenie šķēršļi, kuri jāpārvar, lai par energoefektivitātes pasākumiem pārliecinātu neizlēmīgos vai pret renovāciju noskaņotos dzīvokļu īpašniekus un kā to izdevies panākt. Būtiskākais iedzīvotāju arguments pret mājas renovāciju ir bažas par nesamērīgu izmaksu pieaugumu. Prakse liecina, ka atjaunotajās daudzdzīvokļu mājas maksājumu sadaļa ikmēneša rēķinā var palielināties no 1.45 - 2.00 EUR/m2, bet, ņemot vērā siltumenerģijas patēriņa samazinājumu, kas renovētajās mājās ir vidēji par 30% - 50% zemāks, šī maksājumu starpība ir samērīga. Lai mājas iedzīvotāju ieguvumus un izdevumus varētu izvērtēt sabalansēti, uz ēkas renovāciju ir jāpalūkojas no ilgtermiņa perspektīvas, jo tikai tad kļūst redzami ietaupījumi, kuri rodas no tā, ka atjaunotai ēkai būtiski samazinās avārijas riski un uzturēšanas izmaksas, pieaug dzīvokļa īpašuma vērtība un pēdējais, bet ne mazāk svarīgais, māja iegūst jaunu un modernu izskatu. Tieši mājas jaunais veidols raisa interesi kaimiņos esošo māju iedzīvotājos, jo arī viņi grib dzīvot sakoptā vidē un lai kāda informācija būtu pieejama presē un citos informācijas kanālos, šeit parādās iespēja iztaujāt pirmavotu – par to kāda ir dzīve atjaunotā mājā, cik lieli ir apkures rēķini un līdzīgiem jautājumiem. Reizi gadā ikviena apsaimniekošanas sabiedrība veic dzīvojamās mājas un teritorijas vizuālo apsekošanu, lai noteiktu būves tehnisko stāvokli un savlaicīgi pamanītu bojājumus. Tiek apsekoti mājas pamati, nesošās sienas, jumts, kāpnes, durvis, elektroapgādes sistēma, inženierkomunikācijas pagrabos un bēniņos, tostarp ūdensvadi un kanalizācijas sistēma, kā arī piesaistītie zemesgabali. Vizuālās apskates laikā konstatētais tiek fiksēts dzīvojamās mājas vizuālās apsekošanas aktā. “Valmieras Namsaimnieks” pārstāvji šo apsekošanas aktu jau daudzus gadus papildina ar fotofiksācijām. Tā kā dzīvokļu īpašnieki bieži vien nav atbilstoši informēti vai arī neizrāda interesi par ēkas kopējo tehnisko stāvokli, tad šādu attēlu pievienošana apsekošanas aktam sniedz uzskatāmu informāciju un ir izprotama vieglāk par būvinženieru tehnisko terminoloģiju. Tieši šis dokuments bieži vien ir pagrieziena punkts iedzīvotāju domas maiņai par labu ēkas renovācijai. Diskutējot par šķēršļiem, kas apgrūtina projektu vadību pie ēku energoefektivitātes celšanas pasākumiem, “Valmieras Namsaimnieks’’ pārstāves minēja sarežģīto procesu vadību ar daudzām niansēm, kuras jāņem vērā projekta realizētājam un tālāk jāskaidro dzīvokļu īpašniekiem. Tā kā katram vajadzīga individuāla pieeja, tad šis ir visai laikietilpīgs process. Būtiski uzsvērt, ka apsaimniekošanas sabiedrības speciālisti veic ēkas atjaunošanas projekta vadību, tai skaitā noformē un uzņemas atbildību par renovācijas aizdevumu, kas ir viens no komplicētajiem posmiem kompleksajā ēkas atjaunošanas projekta vadībā. Lai gūtu priekšstatu par kopējo situāciju Latvijas daudzdzīvokļu māju atjaunošanā, ērti izmantojama ir renovēto māju e-karte. Tajā apkopota informācija gan par ēkām, kurās atjaunošana ir noslēgusies, gan par tām, kurās projekta īstenošana ir uzsākta. Informācija sagrupēta divās sadaļās – par laika periodu no 2009.gada – 2016.gadam, kad atjaunošana notikusi ar ES fondu programmas "Veicināt energoefektivitātes paaugstināšanu daudzdzīvokļu ēkās" atbalstu un 2017. gada līdz pat jaunākajai informācijai, kad daudzdzīvokļu ēkas renovētas ar ERAF aktivitātes "Daudzdzīvokļu māju siltumnoturības uzlabošanas pasākumi" ietvaros. Iepazīt “Valmieras Namsaimnieks’’ pieredzi izvēlējāmies arī tādēļ, ka kopā ar Vidzemes plānošanas reģiona partneriem strādājam Interreg BSR projektā “Vienas pieturas aģentūras paplašinātais modelis, lai palielinātu daudzdzīvokļu ēku fonda renovāciju Baltijas jūras reģionā” (RenoWave), kura ietvaros Vidzemē tiks izveidota paplašinātā modeļa vienas pieturas aģentūra, ar mērķi palielināt daudzdzīvokļu ēku renovācijas fondu. Tāpat kā viena atjaunota daudzdzīvokļu māja sniedz motivāciju savu dzīves kvalitāti uzlabot arī citu tuvākās apkārtnes māju iedzīvotājiem, tā “Valmieras Namsaimnieks’’ veiksmīgā darbība varētu būt labs virzītājs energoefektivitātes paaugstināšanai arī tuvāko pilsētu daudzdzīvokļu mājās. Informāciju sagatavoja: Dace Selga, Baltijas Vides Foruma sabiedrisko attiecību speciāliste, tel. 67357550; dace.selga PIE bef PUNKTS lv; http://www.bef.lv
Tajā aicināti pieteikties koka ēku būvniecības un kokrūpniecības nozares speciālisti, studenti, informācijas tehnoloģiju speciālisti, inženieri u.c. interesenti vai nozaru entuziasti un eksperti, kuriem šajā tēmā ir idejas. Tāpat aicinām piedalīties arī uzņēmumus, kas ir gatavi piedāvāt savu darbinieku komandas un laiku inovatīvu risinājumu izstrādei šādās tēmās: Digitalizācija koka un apritīgu ēku būvniecībā; Atkārtoti izmantojamas un transformējamas skatuves; Transformējami koka interjeri. ViA studiju programmas “Ilgtspējīga ēku būvniecība” (Jaunā Būvniecības skola) direktore p.i. Marija Katrīna Dambe: “Realizējot Vidzemes Augstskolas studiju programmu “Ilgtspējīga ēku būvniecība”, mums jau ir izveidojusies lieliska sadarbība starp studējošajiem un darba devējiem-nozares uzņēmējiem un organizācijām, un hakatons ir vēl viena forma, kādā varam pastiprināt gan sadarbību, gan sniegt ieguldījumu nozarēs un sinerģiju veidošanā starp tām: koksnes produktu ražošanā, koka ēku būvniecībā, informācijas tehnoloģijās u.c. Jau šajā pavasarī notikušais “mazais hakatons” apliecināja gan ideju potenciālu, gan pieprasījumu pēc šādas inovāciju radīšanas formas. Tāpēc esam pārliecināti, ka pasākums februārī būs ar vēl lielāku pienesumu nozarēm.” “Ceturtais Vidzemes koksnes hakatons aicina uzņēmējus, studentus un nozares profesionāļus iesaistīties inovatīvu risinājumu radīšanā kokrūpniecības nozarei. Uzsverot starpnozaru sadarbības nozīmi, koka būvniecības, mežsaimniecības un IT nozares eksperti un studenti tiek aicināti izmantot savas zināšanas un pieredzi, lai kopīgi rastu risinājumus dažādiem izaicinājumiem un sniegtu būtisku ieguldījumu efektīvākai kokrūpniecības nozares attīstībai,” iezīmē Ieva Kreile, Vidzemes plānošanas reģiona vecākā eksperte. Hakatons jeb ideju maratons ir ideju ģenerēšanas pasākums, kura laikā izveidotas komandas rada jaunus un inovatīvus risinājumus dažādiem noteiktajiem izaicinājumiem īsā laika posmā. Hakatons ir satikšanās vieta dažāda līmeņa un profesiju pārstāvjiem un entuziastiem. Lai tajā piedalītos, nav nepieciešams būt profesionālim, pasākuma formāts nav domāts tikai studentiem. Kopējais ideju prezentēšanas mērķis ir veicināt pašvaldības, augstākās izglītības iestāžu, uzņēmējdarbības un dažādu citu sabiedrības grupu sadarbību uzņēmējdarbības attīstībai Vidzemes plānošanas reģionā. Hakatona laikā radītās idejas pieder komandām, kuras tās radījušas. Ja komanda uzvar kādā no izaicinājumiem, tā tiek aicināta iesaistīties idejas īstenošanā vai tālākajā attīstībā kopā ar uzdevuma autoru. Pasākuma valoda: angļu. Vairāk informācijas par pasākumu var lasīt, kā arī pieteikties šeit: https://hakatons.vidzeme.lv Koksnes tehnoloģiju hakatons norisināsies Vidzemes plānošanas reģiona Vidzemes uzņēmējdarbības centra projektā “Uzņēmējdarbības atbalsta pasākumi Vidzemes plānošanas reģionā”, ko līdzfinansē Islande, Lihtenšteina un Norvēģija, izmantojot EEZ grantus, kā arī ar Erasmus+ jaukta tipa intensīvās programmas (no angļu val.: Blended Intensive Program) atbalstu. Informāciju sagatavoja: Vidzemes Augstskolas Komunikācijas grupa, tālr: 26418755 |
|