Arhīva kalendārs
“Pavāru mājas” misija vienmēr ir bijusi meklēt Latvijai raksturīgas garšas, sadarboties ar vietējiem zemniekiem. Pasākuma dalībniekiem tāpēc bija interesanti uzklausīt restorāna īpašnieka un divu skolēnu tēva Ērika Dreibanta pārdomas par veselīga uztura paradumiem bērniem un maltītēm izglītības iestādēs. Ē. Dreibants atzina, ka bērnu, it īpaši jauniešu, ēdināšana esot izaicinājums. Viņaprāt, piemēram, vidējās paaudzes trauma ir piespiedu ēšana. Ē. Dreibants teica: “Labāk, lai neēd, nav jāspiež. Ja negaršo, nav jāēd.” Svarīgi ir piedāvāt veselīgas izvēles iespējas, kā arī caur pieejamību mēģināt radīt iespēju un apstākļus, lai izdarītu “pareizās izvēles”. Viņš runāja arī par nepietiekamo finansējumu skolēnu ēdināšanai. Naudas trūkums liedz gatavot daudzveidīgas maltītes. Šefpavārs Ēriks Dreibants, uzrunājot diskusijas dalībniekus. Sekojošajā diskusijā dalībnieki apsprieda gan iespējas dažādot izglītības iestāžu ēdienkartes, gan to, kā panākt, lai maltītes top no vietējas izcelsmes, tai skaitā bioloģiskiem produktiem. Atbalsts vietējiem lauksaimniekiem tika uzsvērts kā būtisks šīs iniciatīvas aspekts, jo izglītības iestāžu ēdināšana kalpo tiem par nozīmīgu noieta tirgu. Pasākuma dalībnieki bija vienisprātis par to, cik svarīgi ir sapulcināt visas ieinteresētās puses, lai panāktu nozīmīgas pārmaiņas esošajā pārtikas sistēmā. Tām ir jābūt ne tikai radikālām organizatoriskām, bet arī finansiālam pārmaiņām. Pasākumā tika akcentēta ciešā saikne starp bērnu un viņu ģimenes ēšanas paradumiem. Dalībnieki uzsvēra domu, ka ir nepieciešams izglītojošais darbs par veselīgu uzturu visos līmeņos – bērni, vecāki, ierēdņi utt. Viņi atzina, ka zināšanas par veselīgu uzturu vajadzētu apgūt skolā. Lai sekmētu veselīgu ēšanu, liela loma var būt arī viedokļu veidotājiem ārpus ģimenes – skolotājiem, vienaudžiem, digitālā satura autoriem. Šefpavāra Ērika Dreibanta paraugdemonstrējums. Diskusijas noslēgumā notika “Pavāru mājas” saimnieka Ērika Dreibanta meistarklase. Viņš dalījās ar savām idejām, sniedza ierosmi, kāda varētu būt maltīte skolā. Diskusija “Pavāru mājā” bija viens no soļiem ceļā uz izglītības iestāžu ēdināšanas pārveidošanu un veselīgākas ēšanas kultūras veicināšanu bērnu un jauniešu vidū. Pasākums veiksmīgi papildināja jau citas projekta CITIES2023 pilotteritorijā Vidzemē iesāktās aktivitātes. Tas iekļāvās procesā, kura mērķis sekmēt pozitīvas pārmaiņas saistībā ar sezonālu un vietējas izcelsmes produktu patēriņu, maltītēm izglītības iestādēs un zaļo publisko iepirkumu. Diskusijas dalībnieki pie "Pavāru mājas" Līgatnē. _____
Papildu jautājumiem: Lienīte Priedāja-Klepere, projekta CITIES2030 vadītāja Vidzemes plānošanas reģionā, +371 26133028, lienite.priedaja PIE vidzeme PUNKTS lv Informāciju sagatavojusi: Zane Kaķe, sabiedrisko attiecību speciāliste Vidzemes plānošanas reģionā, zane.kake PIE vidzeme PUNKTS lv CITAS PROJEKTA “CITIES2030” ZIŅAS .
Paaugstinoties vidējai gaisa temperatūrai, aizvien biežāk arī Latvijas teritoriju skar ekstremāli klimatiskie apstākļi – augsta gaisa temperatūra, sausums, karstuma viļņi, lietus gāzes, plūdi, spēcīgi vēji. Pašvaldībai, sagatavojot ilgtspējīgas enerģijas un klimata rīcības plānu, tajā ir jāapzina tās vājās vietas, kurās jau šobrīd ir augsts klimata apdraudējumu risks. Izvērtējot potenciālos riskus, plānā ir jāparedz pasākumi, lai uzlabotu savas spējas pielāgoties un sekmētu noturīgumu pret klimata pārmaiņām un to radītajām sekām. Darbseminārā Cēsīs zināšanās un pieredzē dalīsies Rīgas Tehniskās Universitātes pētnieks Jurijs Kondratenko, vēršot uzmanību uz lietus ūdeņu ilgtspējīgu apsaimniekošanu. Nereti pilsētas kļūst par kritisko zonu spēcīga lietus laikā, applūstot gājēju ceļiem, brauktuvēm un papildus noslogojot kanalizācijas sistēmu. Daži no risinājumiem var būt ūdens caurlaidīgs ceļu segums, zaļo jumtu izveide, kas palīdz absorbēt lietus ūdeni, lietus dārza izveide, daudzpakāpju dekoratīvo zaļo zonu ierīkošana u.c. Vairāk par dažādiem gan dabā balstītiem, gan inženiertehniskajiem risinājumiem interesenti varēs uzzināt un uzdot savu jautājumu RTU pētniekam J. Kondratenko 17. janvāra darbseminārā. Semināra otrajā daļā plānota praktiska darba grupa, kurā pašvaldību speciālisti identificēs tās teritorijas, kuras ir jutīgas pret klimata pārmaiņām, un kopā ar Vidzemes plānošanas reģiona eksperti Lauru Dzelzkalēju centīsies rast šīm teritorijām piemērotākos uzturēšanas, apsaimniekošanas un saglabāšanas pasākumus. Darbsemināra pasākuma programma pieejama ŠEIT. Aicinām interesentus pieteikt savu dalību, aizpildot reģistrācijas saiti līdz 15. janvārim: https://forms.office.com/e/pB9uXudLT7 Par CEESEU-DIGIT projektu Kopš 2023. gada rudens vairākās Vidzemes pašvaldībās VPR komanda organizē energopārvaldības darbseminārus, kuru mērķis ir veicināt energopārvaldnieku un citu speciālistu zināšanas, izstrādājot un atjaunojot ilgtspējīgas enerģijas un klimata rīcības plānus. Tajos plānojot arī pasākumus taisnīgas enerģijas pārejai, enerģētiskās nabadzības mazināšanai un rīcības klimata pārmaiņu mazināšanai. CEESEU-DIGIT projekta galvenais rezultāts būs Vidzemes plānošanas reģionam sagatavotais enerģijas un klimata rīcības plāns 2030. gadam. Būtisks atbalsts plāna sagatavošanā būs 11 Vidzemes reģiona pašvaldības un to esošie enerģijas un klimata plāni, kā arī ieviestā energopārvaldības sistēma.
Jautājumiem: Maija Rieksta, Vidzemes plānošanas reģions, e-pasts: baiba.selkovska PIE vidzeme PUNKTS lv, mob.nr. 26099521 Informāciju sagatavoja: Baiba Šelkovska, sabiedrisko attiecību speciāliste Vidzemes plānošanas reģionā. Saziņai: baiba.selkovska PIE vidzeme PUNKTS lv
No pirmdienas, 15. janvāra, izsludināta pieteikšanās, un hakatonā aicinām koka ēku būvniecības un kokrūpniecības nozares speciālistus, studentus, informācijas tehnoloģiju speciālistus, inženierus u.c. interesentus vai nozaru entuziastus un ekspertus, kuriem šajā tēmā ir idejas. Tāpat aicinām piedalīties arī uzņēmumus, kas ir gatavi piedāvāt savu darbinieku komandas un laiku inovatīvu risinājumu izstrādei šādās tēmās: ● Digitalizācija koka un apritīgu ēku būvniecībā Mūsdienās kvalitatīvs liela mēroga būvniecības process vairs nav iedomājams bez digitalizācijas. Tajā pat laikā, būvniecības nozarei ir milzīga ietekme uz vidi – jauno resursu patēriņš, dažāda veida piesārņojums, atkritumu radīšana. Mēs izaicinām komandas meklēt idejas koka un apritīgu ēku būvniecības digitalizācijai, lai padarītu vidi saudzējošas metodes visiem pieejamākas. Vai tā būtu vieglāka bezatkritumu būvniecības projektēšana un būvniecība, būvlaukuma procesu un resursu optimizācija vai kas cits, tas ir komandu ziņā! ● Atkārtoti izmantojamas un transformējamas skatuves Festivālu arhitektūra visā pasaulē izceļas ar dažādiem krāšņiem, bet tomēr arī īslaicīgiem risinājumiem. Kāda izskatītos skatuve, kas būvēta koka konstrukcijās, pielāgota dažādu mūziķu akustiskajām vajadzībām un ir pielāgojama gadu no gada, ļaujot attīstīt festivāla tēlu, tajā pat laikā neizšķērdējot dabas resursus? Aicinām komandas piedāvāt risinājumus trīs dažādām muzicēšanas un performēšanas vietām vēsturiskā vidē. ● Transformējami koka interjeri Koks ir lielisks materiāls ne tikai ēku konstruktīvajiem elementiem, bet arī interjera un mēbeļu risinājumiem, radot siltu un patīkamu vidi, kur uzturēties. Kā atrisināt mazu telpu, kurā iespējamas dažādas aktivitātes, piemēram, galda spēles ar draugiem, videokonference vai atelpa no ikdienas trokšņiem? Izaicinām komandas piedāvāt risinājumus nelielas multifunkcionālas telpas koka modulim ar pielāgojamām un transformējamām koka mēbelēm. Pieteikties hakatonam iespējams šeit: https://ej.uz/koksneshakatons, un to var darīt gan individuāli vai uzreiz, reģistrējot komandu. ViA studiju programmas “Ilgtspējīga ēku būvniecība” (Jaunā Būvniecības skola) direktore p.i. Marija Katrīna Dambe: “Hakatons ir iespēja paskatīties uz būvniecības procesiem plašākā tvērumā. Vai risinājumi, kas izstrādāti vienam projektam var tikt piemēroti arī citiem? Kā izveidot jaunus produktus, kas noderīgi dažādiem būvniecības procesa dalībniekiem? Un, protams, kā veicināt produktu ar augstu pievienoto vērtību jaunradi. Intensīvais 48 stundu formāts neļauj ieslīgt sīkumos, bet attīsta ideju ģenerēšanas un komandas izveides prasmes, kas noder veiksmīgai uzņēmējdarbībai.” “Kokapstrāde ir viens no lielākajiem un nozīmīgākajiem Vidzemes tautsaimniecības sektoriem. Lai veicinātu uzņēmumos augstāku produktivitāti un klimatneitralitāti, nepieciešami moderni, inovatīvi un ilgtspējīgi risinājumi. Tādi pasākumi, kā hakatoni, rada labvēlīgu vidi šādu risinājumu kopradīšanai. Uzņēmēji sniedz nozares zināšanas un stratēģisko redzējumu, savukārt studenti sniedz jaunu ieskatu un tehnoloģisko asumu. Lai kopīgi strādātu pie kokrūpniecības nozares attīstības veicināšanas, aicinām uzņēmējus, studentus un nozares pārstāvjus piedalīties koksnes tehnoloģiju hakatonā jau šī gada februārī Vidzemes Augstskolā,” pauž Ieva Kreile, Vidzemes plānošanas reģiona vecākā eksperte. Hakatons jeb ideju maratons ir ideju ģenerēšanas pasākums, kura laikā izveidotas komandas rada jaunus un inovatīvus risinājumus dažādiem noteiktajiem izaicinājumiem īsā laika posmā. Hakatons ir satikšanās vieta dažāda līmeņa un profesiju pārstāvjiem un entuziastiem. Lai tajā piedalītos, nav nepieciešams būt profesionālim, pasākuma formāts nav domāts tikai studentiem. Kopējais ideju prezentēšanas mērķis ir veicināt pašvaldības, augstākās izglītības iestāžu, uzņēmējdarbības un dažādu citu sabiedrības grupu sadarbību uzņēmējdarbības attīstībai Vidzemes plānošanas reģionā. Hakatona laikā radītās idejas pieder komandām, kuras tās radījušas. Ja komanda uzvar kādā no izaicinājumiem, tā tiek aicināta iesaistīties idejas īstenošanā vai tālākajā attīstībā kopā ar uzdevuma autoru. Pasākuma valoda: angļu. Vairāk informācijas par pasākumu var lasīt, kā arī pieteikties šeit: https://hakatons.vidzeme.lv Koksnes tehnoloģiju hakatons norisināsies Vidzemes plānošanas reģiona Vidzemes uzņēmējdarbības centra projektā “Uzņēmējdarbības atbalsta pasākumi Vidzemes plānošanas reģionā”, ko līdzfinansē Islande, Lihtenšteina un Norvēģija, izmantojot EEZ grantus, kā arī ar Erasmus+ jaukta tipa intensīvās programmas (no angļu val.: Blended Intensive Program) atbalstu. Strādājam kopā konkurētspējīgai Eiropai! Informāciju sagatavoja: Vidzemes Augstskolas
Par superproduktu, rītdienas labību un nākotnes izejvielu nereti dēvēto aļģi un tās biomasas izmantošanas iespējām ilgtspējīgā produktu ražošanā pēdējos gados ne tikai Eiropā, bet arī Latvijā runā arvien vairāk gan pārtikas rūpniecībā, skaistumkopšanā, enerģētikā, tekstilrūpniecībā, lauksaimniecībā, gan medicīnā un citās jomās. Jau šobrīd Latvijā ir uzņēmumi, kas sekmīgi izmanto aļģi kā izejvielu, radot veselīgus dzērienus, uztura bagātinātājus, ierīces iekštelpu gaisa kvalitātes uzlabošanai, tāpat izskanējuši pētījumi aļģu izmantošanai lopbarības piedevu ražošanai. Inovāciju koprades laboratorija ir Vidzemes plānošanas reģiona jau iepriekš pārbaudīta, praktiska metode profesionāli vadītai pētnieku un uzņēmēju sadarbības veicināšanai. Savienojot pētnieku zināšanas ar uzņēmēju biznesa ekspertīzi un reālās vides izaicinājumiem, tiek radītas iestrādnes jauniem produktiem, pakalpojumiem, procesiem vai tehnoloģijām. Ik gadu ir pieejamas finanšu atbalsta programmas uzņēmējdarbības atbalstam, tostarp arī akvakultūras un tās produktu apstrādei un inovāciju radīšanai. Inovāciju koprades laboratorija nav finanšu instruments, bet tās ietvaros tiek veicināta sadarbība ar pētniekiem, lai brīdī, kad atbalsta programmas ir pieejamas, uzņēmējiem ir skaidras iestrādnes sadarbībai ar pētniekiem konkrētu un izdiskutētu projektu ideju pieteikšanai atbalsta saņemšanai. Inovāciju laboratorijas ietvaros koprades procesu vadīs Lilita Sparāne, kurai ir bagātīga pieredze starpdisciplināru inovāciju procesu vadīšanā, jaunu sadarbības pieeju izstrādē dažādās jomās gan publiskajā, gan privātajā sektorā.
Pieteikties dalībai var gan reģistrēti uzņēmumi, gan pašnodarbinātas personas. Lai piedalītos koprades procesā, sākotnējā ideja var būt jebkādā attīstības fāzē, sākot ar idejas aizmetni līdz jau skaidrai projekta idejai ar veiktām iestrādnēm. Koprades process norisināsies gan tiešsaistē, gan klātienē. Pirmā dalībnieku tikšanās un iepazīšanās notiks 14. martā tiešsaistē. Tai sekos tikšanās klātienē 22. martā. Iknedēļas jautājumu un atbilžu sesijas (apt. 1 stunda) norisināsies tiešsaistē 28. martā un 4. aprīlī, savukārt noslēdzošais koprades process notiks klātienē 11. aprīlī. Pasākuma norises vieta tiks izvēlēta Vidzemē un tā tiks precizēta. Pieteikšanās dalībai koprades procesam iespējama līdz 8. februārim, aizpildot reģistrēšanās formu: ej.uz/kopradeslaboratorija. Pieteikumā jānorāda informācija par uzņēmuma līdzšinējo darbību, produktiem vai pakalpojumiem, sadarbību ar pētniekiem, kā arī jauna produkta idejas vai attīstības virziena apraksts. Vidzemes plānošanas reģions izvērtēs pieteikumus un sazināsies ar dalībniekiem individuāli. Kontaktinformācija par pieteikšanos un inovāciju koprades laboratorijas norisi: Ieva Upeniece, ieva.upeniece PIE vidzeme PUNKTS lv, tālrunis +371 28674617. Dalībniekiem tiks piemērots *de minimis atbalsts. Inovāciju koprades laboratoriju organizē Vidzemes plānošanas reģiona Vidzemes uzņēmējdarbības centrs projektā "Uzņēmējdarbības atbalsta pasākumi Vidzemes plānošanas reģionā", ko līdzfinansē Islande, Lihtenšteina un Norvēģija, izmantojot EEZ grantus. Informāciju sagatavoja: Ieva Upeniece, Vidzemes plānošanas reģions
Sanāksmes divas dienas tika veltītas projekta aktivitāšu, kuras saistītas ar veselīgas, ilgtspējīgas pārtikas sistēmas izveidi, pārtikas politikas instrumentiem, plānošanas dokumentiem un pētījumos iegūtiem datiem, aplūkošanai. Sanāksmes dalībnieki tika iepazīstināti ar šajā jomā projektā jau sasniegto. Tāpat viņi ieguva pārskatu par CITIES2030 Observatorijas platformu internetā, kura varētu kļūt par noderīgu resursu Eiropas pētniekiem, politikas plānotājiem un citiem interesentiem. Sanāksmē tika uzsvērta ciešā saistība starp pētījumiem, datiem un viediem digitāliem risinājumiem-rīkiem, kurus veido Cities2030 projekta partneri Itālijā, Spānijā un citviet. Projekta CITIES2030 partneru sanāksme Venēcijas Ka' Foskāri universitātē. Sanāksme kalpoja par nozīmīgu platformu projekta ietvaros īstenoto aktivitāšu un aktuālo jautājumu apspriešanai un ideju apmaiņai. Visi klātesošie partneri prezentēja savu ieguldījumu CITIES2030 observatorijas pilnveidošanā, kā arī dalījās savos ieteikumos par to, kādu viņi to redz, piemēram, kā labo prakšu un iedvesmojošu piemēru uzkrāšanas vietu, resursu iespējai salīdzināties ar citām pilsētām un reģioniem Eiropā, kā arī pamatu izsvērtai lēmumu pieņemšanai jau politiskā līmenī. Projekta CITIES2030 partneru sanāksme Venēcijas Ka' Foskāri universitātē. Līdzās Itālijas, Beļģijas, Horvātijas, Slovēnijas, Ziemeļmaķedonijas, Spānijas, Norvēģijas un Francijas kolēģiem, arī projekta Cities2030 vadītājas Latvijā – Lienīte Priedāja-Klepere (VPR) un Zane Siliņa (LLF) – informēja par pilotteritorijā veikto pašvaldību un vietējo ražotāju anketēšanu par pārtikas produktu un ēdināšanas pakalpojumu iepirkumiem Vidzemes pašvaldību pakļautībā esošo izglītības, sociālās aprūpes un veselības aprūpes iestāžu klientu ēdināšanai. Viņas pieskārās iecerēm par metodiskajiem materiāliem (vecākiem, bērniem, iepirkumu speciālistiem), kā arī informēja par apkopotajiem politikas dokumentiem un pētījumiem, kuri tapuši Latvijā gan reģionālā, gan nacionālā līmenī. VPR projektu vadītāja L. Priedāja-Klepere iepazīstināja starptautisko auditoriju ar citiem VPR projektiem (“KISMET”, “Ce4Re”, “We Make Transition” u.c.), kuri tuvina mērķim par ilgtspējīgu pārtikas sistēmu reģionā. VPR un LLF veiktais pienesums CITIES2030 Observatorijai būs noderīgs gan projekta partneriem Eiropā, gan citiem interesentiem. No kreisās: Lienīte Priedāja-Klepere (VPR) un Zane Siliņa (LLF), iepazīstinot ar paveikto projekta CITIES2030 partneru sanāksmes dalībniekus. Vērienīgais projekts, kurš apvieno 41 partneri 20 valstīs, šī gada septembrī noslēgsies. Partneru tikšanās reizē daudz tika runāts ne vien par tuvākajiem soļiem, bet arī par projekta ietekmi reģionālā, nacionālā un ES līmenī, tā pēctecību, ilgtspēju. Eksperte Liza Džeka (Lisa Jack), Portsmutas biznesa skolas profesore un projekta CITIES2030 konsultatīvās padomes locekle, sniedza savu vērtējumu par partneru ieguldījumu un dalījās novērojumos. Eksperte rosināja koncentrēt uzmanību uz to, kāda ir projektā veikto aktivitāšu mērķauditorija – politikas veidotāji vai lauksaimnieki; ko ar rīcībām vēlas mainīt – likumus vai attieksmi un paradumus; kādu ietekmi vēlas panākt un kādā laika posmā. VPR un LLF pārstāves kopā ar ārvalstu kolēģiem Venēcijas Ka' Foskāri universitātē. Projekta vadītāja VPR L. Priedāja-Klepere uzsver Cities2030 nozīmību: "Dalība projektā sniedz iespēju iegūt plašas zināšanas un dalīties ar inovatīvām praksēm un risinājumiem, kuru mērķis ir uzlabot pārtikas apriti, samazināt pārtikas atkritumus un veicināt vietējo pārtikas ražošanu. Tai pašā laikā tiek veicināti veselīgi ēšanas paradumi un notiek ilgtspējīgu resursu izmantošana." Viņa par projekta ietekmi Vidzemē un jautājumiem, kuri ir uzmanības lokā - zaļais publiskais iepirkums (ZPI) un ēdināšana skolās un bērnudārzos - saka: "Mūsu mērķis ir veicināt pārtikas sistēmas transformācijas procesus, lai sekmētu pozitīvas pārmaiņas saistībā ar sezonālu un vietējas izcelsmes produktu patēriņu pašvaldību izglītības iestādēs." Projekta CITIES2030 partneri pie Venēcijas Ka' Foskāri universitātes. * Publikācijā izmantotas fotogrāfijas no Venēcijas Ka' Foskāri universitātes un VPR arhīva. _________
Papildu jautājumiem: Lienīte Priedāja-Klepere, projekta CITIES2030 vadītāja Vidzemes plānošanas reģionā, +371 26133028, lienite.priedaja PIE vidzeme PUNKTS lv Informāciju sagatavojusi: Zane Kaķe, sabiedrisko attiecību speciāliste Vidzemes plānošanas reģionā, zane.kake PIE vidzeme PUNKTS lv CITAS PROJEKTA “CITIES2030” ZIŅAS
. |
|