Arhīva kalendārs
No 3. februāra koncertzāle “Cēsis” sadarbībā ar kinoprojektu “Spektrs” aizsāk Kino gardēžu klubu, kura apmeklētājiem būs iespēja noskatīties izmeklētas, starptautiskos festivālos atzītas filmas un pirms tām dzirdēt kino eksperta pārdomas. “Vēlamies saviem skatītājam piedāvāt ne tikai filmas, kas parādās Latvijas kinoteātru tradicionālajā repertuārā, bet arī tādu kino, kas ir izcils, ar pēcgaršu, bet ceļš pie tā ir jāatklāj. Tāpēc sadarbībā ar kinoprojektu “Spektrs” esam izveidojuši piedāvājumu kino mīļiem, kas dos iespēju arī Cēsīs noskatīties ko īpašu,“ par jaunā projekta ideju stāsta koncertzāles “Cēsis” kino producents Kārlis Freimanis. Kino gardēžu kluba seansi koncertzālē “Cēsis” notiks katru otro trešdienu pulksten 20.00, un tajos demonstrētās filmas būs skatāmas katra vienu reizi. Īsu ieskatu par izvēlētajām filmām pirms seansiem piedāvās kinoprojekta “Spektrs” pārstāvji. “Esam izmeklējuši spilgtākās un nozīmīgākās filmas, kas veido izcilu un daudzpusīgu pasaules kino programmu. Šajos trešdienu vakaros demonstrētais kino reprezentē arī kinoprojekta "Spektrs" vērtības un mērķi - piedāvāt Latvijas skatītājam interesantu, prātā paliekošu un visās nozīmēs vērtīgu kino, “ Kino gardēžu kluba repertuāru raksturo filmu festivāla “Spektrs” un “Kinoblogeri.lv” pārstāvis Sergejs Timoņins. Kino gardēžu klubs tiks atklāts 3. februārī ar Paolo Sorentīno filmu “Dižais skaistums” (“La grande bellezza”, 2013), kas saņēmusi „Oskaru” un Zelta globusu kā labākā ārzemju filma, kā arī nominēta Palmas zaram Kannu kinofestivālā. Itāļu režisora Sorentīno filmas ir ne tikai vizuālo mākslu saldais ēdiens, bet arī kino ar lielo burtu. Gluži kā viņa iepriekšējās filmās (“Il Divo”, “This Must be the Place”), arī “Dižais skaistums” turpina plūstošo ainu un sulīgu kadrējumu virknējumus, kas papildināti ar niansētiem stāstiem un galveno varoņu pārdomām. Kopā tas veido mākslas darba cienīgu baudījumu. Interesanta filmas sastāvdaļa ir mūsdienu Romas, kā atsevišķa filmas tēla, portretējums.
KINO GARDĒŽU KLUBA SEANSI 3. februāris: “Dižais skaistums”/ “La grande bellezza” (Itālija, 2013) 17. februāris: “Mežonīgie stāsti”/ “Relatos Salvajes” (Argentīna, 2014) 2. marts: “Draivs”/ “Drive” (ASV, 2011) 16. marts: “Ne savā dabā”/ “Out of nature” (Norvēģija, 2014) 30. marts: “Kas notiek krēslā”/ “What We Do in the Shadows” (Jaunzēlande, 2014) 13. aprīlis: “Māmiņa”/ “Mummy” (Kanāda, Francija, 2014) 27. aprīlis: “71: Pēdējais kareivis” (Lielbritānija, 2014) 11. maijs: “Baisās pasakas”/ “Tale of tales” (Itālija, Francija, Lielbritānija, 2015)
Biļetes uz Kino gardēžu kluba seansiem nopērkamas koncertzāles “Cēsis” kasē un “Biļešu paradīze” tirdzniecības tīklā. Seansa laikā būs iespēja baudīt vīnu un atspirdzinošos dzērienus.
Informāciju sagatavoja: Egija Saļņikova Koncertzāles “Cēsis” Mārketinga un komunikācijas vadītāja E-pasts: egija.salnikova PIE cesukoncertzale PUNKTS lv Tālr.: +371 26171151
Latviešu mākslinieces Ievas Epneres fotogrāfiju izstāde “Esparū pils” ir projekts, ko māksliniece realizēja Francijā 2014. gada vasarā, kad pēc Esparū pils draugu biedrības ielūguma uzturējās rezidencē Esparū pilī. Biedrību dibinājuši pils īpašnieki un atbalstītāji ar mērķi atdzīvināt seno Dienvidfrancijas pērli, izveidojot to par kultūras centru un vietu, kur māksliniekam “satikties” ar dabu. 2014.gada rudenī Esparū pils draugu biedrība rīkoja pirmo rudens kultūras festivālu, kura programmā tika iekļauta arī Ievas Epneres izstāde. Programmā Latvijai bija atvēlēta īpaša vieta, jo tolaik Rīga bija Eiropas kultūras galvaspilsēta. Gadu iepriekš – 2013. gadā – šis gods bija Marseļai. Festivāla moto “Iepazīt tālus, bet patiesībā tuvus kaimiņus” sniedza franču publikai iespēju labāk izzināt Latviju un tās radošo potenciālu visdažādākajās izpausmēs mākslā, mūzikā un kino. “Ievas Epneres māksla liecina par cilvēka ideālās telpas meklējumiem laicīgajā dzīvē. Viņas fotogrāfijas, video un multimediju projektus vieno vērtību sistēma, kas pastāv neatkarīgi no tā brīža apstākļiem, politiskajām vēlmēm un savtīgām interesēm. Šī māksla ilgojas pēc patiesas skaidrības un tīrības. Tā atklāj iekšējas, garīgas saites starp dažādu paaudžu cilvēkiem, cilvēku un ainavu, cilvēku un pagātni,” tā par Ievu Epneri izsakās mākslas zinātniece Anita Vanaga. Izstāde būs aplūkojama līdz 29. februārim.
Sedas purva teritorija pēc kūdras ieguves pakāpeniski applūda.1999.gadā šeit izveidots dabas liegums, lai aizsargātu izcilu biotopu ūdensputnu ligzdošanai. Appludinātās ūdenstilpes daudzviet strauji aizaug ar niedrēm, veidojas homogēnas niedru audzes un šāds biotops daudzām putnu sugām nav piemērots, jo īpaši migrējošiem putniem, kuri labprātāk uzturas atklātās teritorijās. Tāpēc liegumam izstrādātajā dabas aizsardzības plānā kā viens no apsaimniekošanas pasākumiem ir paredzēts – niedru pļaušana un/vai dedzināšana, lai samazinātu ūdenstilpju aizaugšanu. Niedru pļaušanas pieļaujama visā lieguma teritorijā laika periodā no 1.augusta līdz ledus nokušanai. Niedru skulptūru festivāls tiek organizēts kā ģimeņu, draugu un citu interešu grupu sacensības, kurās komandas vāks dīķos augošās niedres un veidos no tām dažādas skulptūras. Skaistāko un lielāko skulptūru autori tiks apbalvoti. Līdzjutēji varēs izbaudīt ziemas priekus, slēpojot, vizinoties ar ragaviņām vai sildoties pie ugunskura. Pasākuma noslēgumā visi klātesošie varēs vērot neparasto ainavu ar degošajām skulptūrām dīķī. Lai plānotu pasākuma norisi, aicinām komandas pieteikties iepriekš, līdz 5. februārīm, plkst. 10.00, zvanot vai rakstot: Rūta Zepa; ruta.zepa PIE daba.gov PUNKTS lv, tālr.nr. 26361362 Jānis Pērle janis.perle PIE daba.gov PUNKTS lv, tālr.nr. 26222682
|
|