Arhīva kalendārs
Sociālā darba joma ir viena no tām, kur vīriešu speciālistu īpatsvars ir nesalīdzināmi mazāks, salīdzinot ar sieviešu skaitu. Tomēr gan Vidzemē, gan citviet Latvijā ir sociālā darba speciālisti, kuri daļu savas ikdienas, papildus pamatdarbam, vai visu laiku un profesionālo darbību velta darbam ar cilvēkiem ar garīga rakstura traucējumiem, tajā skaitā, strādājot sabiedrībā balstītos sociālajos pakalpojumos. Tie ir gan dažādu amatu meistari, kuri vada nodarbības kokapstrādes, mālu un citās specializētajās darbnīcās, gan citi sociālā darba speciālisti, kuri strādā sociālajā dienestā vai sociālajos pakalpojumos.
Pasākumu apmeklēja sociālā darba speciālisti no Rūjienas, Naukšēniem, Gulbenes, Madonas, Cēsīm, Valkas, Jelgavas, Ogres un Valmieras. “Vīru brokastu” laikā vīri lika lietā savas prasmes praktiskā darbā, kopīgi ar “Kārklu” iedzīvotājiem izgatavojot pārvietojamas paaugstinātās dārza augu kastes blakus esošā sociālās aprūpes centra senioru vajadzībām. Papildus darba dunā vīri dalījās savā pieredzē par darbu ar cilvēkiem ar invaliditāti. Galvenie pārrunājamie jautājumi bija saistīti ar pakalpojumu saņēmēju motivēšanu, dažādu ikdienas situāciju risināšanu, kā arī uzsvērta nepieciešamība prasmju apguves procesā nepazaudēt sociālās rehabilitācijas mērķus, t.i. – palīdzēt cilvēkiem ar garīga rakstura traucējumiem saskaņā ar katram individuāli nepieciešamo atbalstu. Ņemot vērā speciālistu ieinteresētību, Vidzemes plānošanas reģions projektā “Vidzeme iekļauj” turpmāk plāno vēl vairākus pasākumus sociālā darba speciālistiem vīriešiem. Pirmajā pasākumā pārspriežot vienotas komandas nozīmi sociālo pakalpojumu un atbalsta sniegšanā cilvēkiem ar garīga rakstura traucējumiem, turpmāk paredzēts runāt par to, kā radīt nepieciešamus, kvalitatīvus un konkurētspējīgus produktus vai pakalpojumus specializētajās darbnīcās, kur savas prasmes pilnveido cilvēki ar garīga rakstura traucējumiem. Tāpat plānots īstenot praktisku pasākumu par to, kādas ir iespējas realizēt specializētajās darbnīcās saražoto produkciju vai pakalpojumus. Vairāk attēlu no pasākuma: ŠEIT Aktivitātes notiek deinstitucionalizācijas projekta “Vidzeme iekļauj” ietvaros. Tā mērķis ir Vidzemes plānošanas reģionā palielināt ģimeniskai videi pietuvinātu un sabiedrībā balstītu sociālo pakalpojumu pieejamību cilvēkiem ar garīga rakstura traucējumiem un bērniem ar funkcionāliem traucējumiem. Vairāk: http://www.vidzeme.lv/lv/projekti/vidzeme_ieklauj/info/ Informāciju sagatavoja: Ieva Bīviņa, Vidzemes plānošanas reģiona sabiedrisko attiecību speciāliste
Kultūrplānošanai lauku teritorijās veltītais projekts noslēgsies jau jūnija izskaņā, tāpēc partneri sanāksmē izvērtēja paveikto trīs pilotvietās: Līgatnē (Latvijā), Papilē (Lietuvā) un Billundā/ Grindstedā (Dānijā). Testējot lauku apvidos kultūrplānošanas pieeju un veicot kultūrkartēšanu (kultūrplānošanas pirmais posms), “RurCultural” pilotvietās ir iegūts vērtīgs materiāls. Kultūrkartēšana ir ļāvusi iegūt izpratni par notiekošo katrā vietā, par kopienas vērtībām, konfliktiem un vajadzībām, kā arī to, kas ietekmē vietējo iedzīvotāju dzīves kvalitāti. Kartēšanas procesā apzinātais ir svarīgs, lai panāktu vietu attīstībai nozīmīgas pārmaiņas, veidotu spēcīgas un ilgtspējīgas kopienas.
No kreisās: Simona Daukanta memoriālais muzejs Papilē, projekta "RurCultural" partneri sanāksmē. Foto: Zane Kaķe, VPR Darba sarunās arvien skaidrāk iezīmējās tas, ka stāsti par pagātni palīdz labāk saprast to, ko iespējams darīt nākotnē. Izvēloties savu “stāstījumu”, iespējams izvēlēties nākotni - nereti šeit var palīdzēt skats no malas. Svarīga loma ir vietējām kultūras iestādēm, piemēram, muzejam. Tām jābūt vietējai kopienai atvērtām vietām, kur iedzīvotāji var paust savu viedokli un domas. Kopīga vēlme saprasties un sadarboties kalpo vietas attīstības mērķiem. Projekta "RurCultural" partneri pilsētas apskates ekskursijā. Foto: Zane Kaķe, VPR Lai pārējo valstu partneriem un ekspertiem rastos pēc iespējas pilnīgāks priekšstats par Papili, par sanāksmes norises vietu bija izvēlēts Simona Daukanta (lietuviešu literāta, vēsturnieka, nacionālās atmodas kustības iedvesmotāja) memoriālais muzejs. Tikšanos papildināja ekskursija. Pilsētu spēļu un pētījumu laboratorija “Laimikis.lt” (uzņemošā puse) ekskursijā bija iekļāvuši apskates objektus, kuri atklāj šīs mazpilsētas unikālo stāstu. Papiles ciemiņi apskatīja Juras perioda veidojumus Ventas krastā, aplūkoja miljoniem gadu vecus dzīvo būtņu pārakmeņojumus un apmeklēja turpat netālu esošo Šaltišķu māla karjeru.
Projekta "RurCultural" partneri Šaltišķu māla karjerā. Foto: Zane Kaķe, VPR Kāds būs turpinājums iesāktajam? Projekta “RurCultural” partneri ir vienojušies, ka kultūrplānošanas pieeja lauku apvidos būtu testējama lielāka mēroga projektā, iesaistot vairāk partneru un piesaistot lielāku Eiropas Savienības (ES) fondu finansējumu. ______ Kontekstam – projekts “RurCultural” ir radies balstoties uz zināšanām, kas tika kultivētas un testētas INTERREG Baltijas jūras reģiona transnacionālās sadarbības programmas projektā “UrbCulturalPlanning” (2019-2021) tādās pilsētās kā Rīga, Viļņa, Gdaņska, Ķīle, Pori u.c. Vairāk informācijas: www.urbcultural.eu. Projektā “RurCultural” trīs partnervalstis veido kultūras kartēšanas aktivitātes, lai pieteiktu ilgtermiņa projektu ES finansējumam. “RurCultural” ir saņēmis Baltijas jūras valstu padomes (CBSS) Sekretariāta Projektu atbalsta fonda (PSF) finanšu atbalstu. Jautājumiem: Eva Meijere, projekta "RurCultural" vadītāja Vidzemes plānošanas reģionā, eva.meijere PIE vidzeme PUNKTS lv Informāciju sagatavojusi: Zane Kaķe, Vidzemes plānošanas reģiona sabiedrisko attiecību speciāliste, zane.kake PIE vidzeme PUNKTS lv
.
Ņemot vērā nozares potenciālu un nozares pārmaiņas ilgtermiņā, 18.-19. maijā Valmierā, Vidzemes Augstskolas telpās, klātienē norisināsies Koksnes tehnoloģiju hakatons, kurā dalībnieki ideācijas procesā izstrādās savus prototipus jauniem produktiem un risinājumiem. “Meža nozare šobrīd atrodas pārmaiņu priekšā. Latvijas ilgtermiņa stratēģija saistās ar ekonomikas transformāciju, un koksnes tehnoloģijas sniedz ļoti plašas iespējas jaunu virzienu attīstībai. Hakatona formāts ir lieliska iespēja mūsu talantiem, uzņēmējiem, pētniekiem un studentiem radīt inovatīvus risinājumus ciešā sadarbībā ar industrijas ekspertiem, apvienojot dažādu jomu speciālistus un kokrūpniecības nozares profesionāļus,” akcentē hakatona organizatoru pārstāve Laima Engere-Levina, Vidzemes plānošanas reģiona uzņēmējdarbības centra vadītāja. Iniciatīva ir iespēja iegūt konkrētspējīgu pieredzi nozarē un validēt idejas pieredzējušu nozares ekspertu vadībā. Mentoru lomā dalībniekus konsultēs Vidzemes Augstskolas Jaunās Būvniecības skolas vadītāja Gunita Ķiesnere, arhitekte Marija Katrīna Dambe, Latvijas Kokrūpniecības federācijas izpilddirektors Artūrs Bukonts, Vidzemes Augstskolas Jaunās būvniecības skolas būvniecības digitalizācijas un ēku energoefektivitātes vadošais eksperts Krišjānis Zaķis, būvinženieris Aivars Vilguts un Mēbeļu Ražotāju asociācijas Latvijā izpilddirektore Ieva Erele. Aicināti iesaistīties ir koka ēku būvniecības un kokrūpniecības nozares speciālisti, studenti, IT speciālisti, inženieri u.c. interesenti vai nozares aktīvisti. Aicinām piedalīties arī uzņēmumus, kuri ir gatavi piedāvāt savu darbinieku komandas un laiku inovatīvu risinājumu izstrādei vai arī vēlas iesaistīties hakatona organizēšanā kā projekta partneri (piemēram, atbalstot ar mentoru vai ekspertu dalību hakatonā). Uzņēmējiem, kuru ideja tiks attīstīta hakatonā un tiem, kuri kā balvu saņems iespēju piedalīties pieredzes apmaiņas braucienā uz Norvēģiju, tiks piemērots de minimis atbalsts. Vairāk informācijas par Koksnes tehnoloģiju hakatona norisi meklē mājaslapā: https://hakatons.vidzeme.lv/ — Hakatonu organizē Vidzemes plānošanas reģions, īstenojot Eiropas Ekonomiskās zonas finanšu instrumenta 2014.—2021. gada perioda programmas “Vietējā attīstība, nabadzības mazināšana un kultūras sadarbība” projekta “Uzņēmējdarbības atbalsta pasākumi Vidzemes plānošanas reģionā” aktivitātes. Hakatons tiek organizēts sadarbībā ar Vidzemes Augstskolu un inovāciju vadības uzņēmumu Helve. Strādājam kopā konkurētspējīgai Eiropai! Plašākai informācijai: Laima Engere-Levina, Vidzemes uzņēmējdarbības centra vadītāja, e-pasts: laima.engere PIE vidzeme PUNKTS lv, tālrunis: +371 28376912
Lai piedalītos pasākumā, interesenti aicināti pieteikt komandu līdz 3 cilvēku sastāvā, kā dalībnieki ir jaunieši vecumā no 15 līdz 20 gadiem. Erudīcijas spēles uzvarētājiem tiks piešķirtas vērtīgas balvas. "Zini! Mini! Uzzini!" ir izklaidējoša komandu erudīcijas spēle, kas ir aizrāvusi interesentus vairāk nekā piecus gadus. Spēle pirmo reizi norisinājās 2018. gada 11. maijā, un kopš tā laika tā ir notikusi dažādās vietās, izklaidējot un izaicinot visu vecumu dalībniekus. Pasākumu organizē EUROPE DIRECT Vidzeme. EUROPE DIRECT Vidzeme, ar filiālēm Cēsīs un Valmierā, galvenais uzdevums ir sniegt iedzīvotājiem Vidzemē savlaicīgu un objektīvu informāciju par nozīmīgākajām aktualitātēm Eiropā, kā arī rosināt iedzīvotāju diskusijas par Eiropas nākotni. EUROPE DIRECT Vidzeme darbību finansiāli atbalsta Eiropas Komisija. Kontaktinformācija saziņai: Maija Rieksta, EUROPE DIRECT Vidzeme vadītāja, e-pasts: maija.rieksta PIE vidzeme PUNKTS lv vai eiropassavieniba PIE vidzeme PUNKTS lv Mājas lapa: http://www.vidzeme.lv/lv/europe_direct_vidzeme Facebook konts: https://www.facebook.com/EuropeDirectVidzeme Bezmaksas tālrunis saziņai ar EUROPE DIRECT centru (Briselē): 00800 67891011 (tikai no fiksētās tālruņa līnijas). EUROPE DIRECT Vidzeme darbību finansiāli atbalsta Eiropas Komisija. Informāciju sagatavoja: Marta Riekstiņa, sabiedrisko attiecību speciāliste Vidzemes plānošanas reģionā, e-pasts: marta.riekstina PIE vidzeme PUNKTS lv
Biznesa idejas pieteikt aicinām līdz 24. maijam, aizpildot ANKETU un sūtot to uz uznemejdarbiba PIE vidzeme PUNKTS lv. “Aicinām pieteikties jaunos uzņēmējus, kas šobrīd ir uzsākuši jaunu produktu vai pakalpojumu attīstību. Šī aktivitāte palīdzēs ne tikai izstrādāt konkrētus pētījumus vai testus, lai ātrāk izstrādātu savu produktu, bet arī ļaus iegūt zināšanas par soļiem, kas jāveic jaunu produktu vai pakalpojumu izstrādē. Mēs ceram, ka tas ilgtermiņā ļaus veiksmīgāk attīstīt arī citas biznesa idejas,” tā Vidzemes uzņēmējdarbības centra vadītāja Laima Engere-Levina. Aktivitātes ietvaros tiks piedāvātas apmācības un praktiskas konsultācijas tehniski ekonomiskajā priekšizpētē, rūpnieciskajos pētījumos, eksperimentālajā izstrādē, produkta rūpnieciskā dizaina izstrādē, jauna produkta, procesa un stratēģijas izstrādē, biznesa modeļu un inovāciju vadības attīstībā uzņēmumā. Iepazīsties ar aktivitātes nolikumu ŠEIT. Jāņem vērā, ka piesakoties dalībai faktiskā atbalsta uzsākšana notiks pēc līguma slēgšanas un VPR tirgus izpētes vai iepirkuma veikšanas. Provizoriskais aktivitātes atbalsta uzsākšanas termiņš ir 2023. gada augusts. Finansējumu šajā aktivitātē atbalstāmo darbību ietvaros piešķir kā de minimis atbalstu. Aktivitāti organizē Vidzemes plānošanas reģiona Vidzemes uzņēmējdarbības centrs projektā “Uzņēmējdarbības atbalsta pasākumi Vidzemes plānošanas reģionā”, ko līdzfinansē Islande, Lihtenšteina un Norvēģija, izmantojot EEZ grantus. Strādājam kopā konkurētspējīgai Eiropai! Papildu informācijai: Laima Engere-Levina, Vidzemes uzņēmējdarbības centra vadītāja, e-pasts: laima.engere PIE vidzeme PUNKTS lv
Semināra lektore būs Magda Kubecka (Polija). Viņa ir pilsētvides pētniece, urbānā dizainere un pasniedzēja. M. Kubecka vada organizāciju "On-site Foundation", kas sniedz atbalstu apkaimēm, kopienās balstītām organizācijām, pašvaldībām un uzņēmējiem Polijas pilsētu publiskās telpas uzlabošanā. Viņa ir aktīviste Varšavā, kas cīnās par ilgtspējīgu transportu, „staigājamību” (walkability) un bērniem draudzīgu pilsētvidi. M. Kubecka ir žurnāla "Cities Magazine" redkolēģijas locekle. Izdevums reizi ceturksnī pievēršas problēmām, ar kurām saskaras pilsētas visā pasaulē, īpašu uzmanību veltot tieši Centrāleiropas reģionam. M. Kubecka lasa lekcijas par pilsētvidi un ir līdzdibinātāja iniciatīvai "How the City Works". Tās mērķis ir izglītošana par pilsētas dzīvi. >> SAITE, LAI PIESLĒGTOS SEMINĀRAM https://us06web.zoom.us/j/89335544184?pwd=VTBuVDV1d2d2QU02S0lyTExKcVBVQT09 __________ Kontekstam: Baltijas jūras reģiona programmas projekts BSR Cultural Pearls ir pazīstams arī ar nosaukumu "Baltijas jūras reģiona kultūras pērles noturīgākām pilsētām un reģioniem". Tā mērķis ir uzlabot mazāku pilsētu un reģionu sociālo noturību, to iedzīvotāju dzīves kvalitāti, izmantojot vietējai sabiedrībai jau raksturīgās kultūras vērtības un veidojot jaunas. Projektā apvienoti 12 partneri, tostarp Vidzemes plānošanas reģions, no 8 valstīm. BSR Cultural Pearls finansē INTERREG Baltijas jūras reģiona programma 2021. -2027. gadam. Jautājumiem par projektu BSR Cultural Pearls: Lelde Ābele, VPR projektu vadītāja, lelde.abele PIE vidzeme PUNKTS lv Informāciju sagatavojusi: Zane Kaķe, sabiedrisko attiecību speciāliste Vidzemes plānošanas reģionā, zane.kake PIE vidzeme PUNKTS lv CITAS PROJEKTA BSR CULTURAL PEARLS ZIŅAS
.
Projekta komanda un aktivitāšu dalībnieki dalīsies stāstā par īstenotajiem atbalsta pasākumiem, jauniešu un uzņēmēju hakatoniem, vaučeru programmu un citām plānotajām aktivitātēm. Tāpat pārrunāsim arī investīciju piesaistes stratēģiju Vidzemes reģionam. Svarīgi, ka projekta laikā norisinājušies jau seši jauniešu un uzņēmēju hakatoni, pulcējot dalībniekus Limbažos, Ogrē, Smiltenē un Valmierā. Tajos piedalījušies vairāk nekā 200 interesentu, kuri radījuši inovatīvas uzņēmējdarbības idejas pārtikas, koksnes, metaverss, dzīves kvalitātes uzlabošanas, energoefektivitātes, aprites ekonomikas virzienos. Vidzemes plānošanas reģions aizsācis tradīciju – meklēt aktīvus, radošus un uzņēmīgus vidzemniekus un veidot par viņiem stāstus – Vidzemes stāstus. Projekts “Uzņēmējdarbība Vidzemē” ir devis iespēju turpināt 2012. gadā aizsākto, un ik gadu vasaras izskaņā turpinām pulcēt arvien jaunus, uzņēmīgus vidzemniekus, lai tos godinātu par apņēmību, izdošanos un paveikto. 2022. gadā arī izklaides parks “Avārijas brigāde” tika izvēlēts kā Vidzemes stāstu nominants Ogres novadā. Tā pārstāvis Mārtiņš Brezauckis piedalīsies seminārā, lai dalītos dažādos uzņēmējdarbības izaicinājumos un to risinājumos. Jau piecus mēnešus projekta “Uzņēmējdarbība Vidzemē” ietvaros tiek veicināta arī kopstrādes telpu attīstība jaunu biznesa ideju radīšanai. Ar aktualitātēm šajā jomā klātesošos iepazīstinās pārstāvji no Valmieras, Gulbenes un Cēsu novadu pašvaldībām. Vidzemes plānošanas reģiona uzņēmēji aicināti pieteikties de minimis finansētām konsultācijām, kas var kļūt par spēcīgu atbalstu uzņēmuma mērķu definēšanā un sasniegšanā, inovāciju un starptautiskās sadarbības attīstīšanā, kā arī Latvijā un Eiropas Savienībā pieejamo uzņēmējdarbības atbalsta instrumentu apgūšanā. Rita Sprindžuka, Vidzemes uzņēmējdarbības centra konsultante/inovāciju brokere, pastāstīs par kouča pieeju konsultāciju ietvaros, kas varētu būt noderīga arī pašvaldību uzņēmējdarbības speciālistiem ikdienas darbā. Semināru organizē Vidzemes plānošanas reģiona Vidzemes uzņēmējdarbības centrs projektā “Uzņēmējdarbības atbalsta pasākumi Vidzemes plānošanas reģionā”, ko līdzfinansē Islande, Lihtenšteina un Norvēģija, izmantojot EEZ grantus. Strādājam kopā konkurētspējīgai Eiropai! Papildu informācijai: Ineta Tauriņa, projekta “Uzņēmējdarbība Vidzemē” vadītāja, e-pasts: ineta.taurina PIE vidzeme PUNKTS lv Informāciju sagatavoja: Marta Riekstiņa, Vidzemes plānošanas reģiona sabiedrisko attiecību speciāliste, e-pasts: marta.riekstina PIE vidzeme PUNKTS lv
Hakatona atklāšanā desmit ideju autori pārējiem dalībniekiem prezentēja sevis saskatītos izaicinājumus un problēmas nozarē kādā no trim vertikālēm – esošo nozares procesu digitalizācijā un optimizācijā; jaunu, inovatīvu produktu un/vai materiālu attīstībā un ilgtspējībā un aprites ekonomikā. Rezultātā tika izveidotas septiņas komandas, no kurām divas pieņēma lēmumu sadarboties un hakatonu turpināja kopā. Trīs galvenās balvas tika sadalītas divu komandu starpā. Latvijas Finiera sarūpētos 1000€ tālākai idejas attīstībai un Valmieras koprades darbnīcas DARE sniegtās iespējas 50 EUR vērtībā ieguva komanda “Eko Grill”, savukārt pieredzes apmaiņas braucienā uz Norvēģiju dosies komanda “MDF putekļi”! “Hakatonos vajag piedalīties, jo tas ir brīdis, kad vari aizmirst par apkārtējo pasauli un domāt tikai par savu ideju," tā Pēteris Ločmelis, uzņēmuma EWART WOODS un komandas “MDF putekļi” pārstāvis. Ar ekspertu mentoru palīdzību komandas veica dažādus eksperimentus, lai savas idejas realizētu un izveidotu prototipus, ko prezentēt žūrijai hakatona noslēgumā. Tika izveidoti gan jauni materiāli, gan jauni produkti ikdienas lietošanai un vēl daudz citu risinājumu, kas potenciāli spētu atrisināt nozares izaicinājumus. Uzņēmuma Wing Space radošā direktore Guna Akona: “Hakatonā piedalos, lai paplašinātu savu redzesloku un atbalstītu vērtīgas un ilgtspējīgas idejas ar savu pieredzi un zināšanām. Tas paver skatu uz lietām, par kurām ikdienā nav laika iedomāties.” Hakatona noslēgumā tika prezentētas vairākas idejas:
Hakatona dalībnieku sniegumu vērtēja Vidzemes uzņēmējdarbības centra vadītāja Laima Engere-Levina, LIAA Valmieras biznesa inkubatora vecākā projektu vadītāja Linda Šteinberga, Pillar Capital, AS, Vecākā projektu vadītāja, Ilgstpējīgas būvniecības speciāliste Ludmila Bernšteine, Biznesa atbalsta projektu vadītāja Valmieras attīstības aģentūrā Justīne Skrastiņa un Vidzemes Augstskolas Jaunās būvniecības skolas būvniecības digitalizācijas un ēku energoefektivitātes vadošais eksperts Krišjānis Zaķis. “Hakatons ir socializēšanās, tikšanās ar kolēģiem, jaunu ideju radīšana, ģenerēšana un individuālo problēmu risināšana kopīgiem spēkiem. Tā rezultātā esi bagātāks ar kontaktiem un informātīvi tiek pacelts jauns apvārsnis,” domās dalās hakatona dalībniece Jana Venta, Marte Furniture pārstāve. Vairāk informācijas par Koksnes tehnoloģiju hakatona norisi meklē mājaslapā: https://hakatons.vidzeme.lv/ Hakatonu organizē Vidzemes plānošanas reģions, īstenojot Eiropas Ekonomiskās zonas finanšu instrumenta 2014.—2021. gada perioda programmas “Vietējā attīstība, nabadzības mazināšana un kultūras sadarbība” projekta “Uzņēmējdarbības atbalsta pasākumi Vidzemes plānošanas reģionā” aktivitātes. Hakatons tiek organizēts sadarbībā ar Vidzemes Augstskolu un inovāciju vadības uzņēmumu Helve. Strādājam kopā konkurētspējīgai Eiropai! Plašākai informācijai: Laima Engere-Levina, Vidzemes uzņēmējdarbības centra vadītāja, e-pasts: laima.engere PIE vidzeme PUNKTS lv, tālrunis: +371 28376912
No kreisās: Latvijas delegācija Seinajoki (Somijā) iepazīstas ar ilgtspējīgu vietējās pārtikas sistēmu, VPR Administrācijas vadītāja Guna Kalniņa-Priede un Attīstības padomes priekšsēdētājs Guntis Gladkins. Foto: VPR Latvijas delegāciju Seinajoki uzņēma projekta CITIES2030 partneri Somijā - “ProAgria” un “Into Seinäjoki”, kuri bija sagatavojuši vispusīgu programmu. Delegācijas dalībniekiem bija iespēja gan satikt Somijas lauksaimniecības un mežsaimniecības ministru Anti Kurvinenu, gan dzirdēt ministrijas pārstāvju, Seinajoki un Turku universitātes mācībspēku teikto. Notika Seinajoki pilsētas pašvaldības speciālistu prezentācijas par Somijas pārtikas sistēmu, tās pārtikas politikas ieviešanas un ilgtspējīga pārtikas patēriņa pieredzi, Somijas skolu ēdināšanas sistēmu un pārtikas iepirkumiem, īpaši skolās. Noritēja arī mācību vizītes piena lopkopības fermā un piena pārstrādes uzņēmumā “Koskenoja”, piena pārstrādes uzņēmumā “Valio”, kā arī Alvarīnas centrālajā virtuvē, kur strādā pašvaldības algoti darbinieki un ik dienu top ap 11 000 pusdienu porciju, kuras tālāk nokļūst skolu virtuvēs. Vizītes dalībniekiem bija iespēja nobaudīt vienu ēdienreizi Seinajoki Licejā.
Zemkopības ministrs Didzis Šmits, Somijas lauksaimniecības un mežsaimniecības ministrs Anti Kurvinens un Latvijas delegācija piena lopkopības fermā “Koskenoja”. Foto: VPR Ilgtspējīgām pārtikas sistēmām un veselīgam uzturam, kas atbilst rūpēm gan par cilvēku veselību, gan tīru vidi, Somijā ir pievērsta nerimstoša uzmanība. Uzņemošā puse uzsvēra: “Atbildīgs uzturs – labāka dzīve.” Somijā šai ziņā nozīmīga loma ir arī Ostrobotnijas reģionam, ko tradicionāli dēvē par “Pārtikas provinci”. Reģionā norit Somijas mērogā nozīmīga lauksaimniecības darbība un ir attīstīta pārtikas rūpniecība, piemēram, šeit tiek iegūti 40% no Somijas labības, 30 % - piena un 25% - cūkgaļas. Tur parādās dažādas jaunas ierosmes. Reģionā, kas apvieno 18 pašvaldības, pārtikas nozarei ir liela loma ekonomikā, tas lepojas ar spēcīgām pārtikas ķēdēm. Atslēgas vārdi – atbildība, caurspīdīgums, drošība “no lauka līdz galdam”. “Ēdiens ir vissvarīgākais elements, ar to mēs veidojam kopienu, tās identitāti un viesmīlību,” šādi vārdi tika teikti ciemiņiem sagatavotajās uzrunās. Īpašs fokuss gan reģionālā, gan nacionālā līmenī ir vērsts uz ēdināšanu izglītības iestādēs. Bezmaksas ēdināšana Somijas skolās notiek jau no 1948. gada, neatkarīgi no vecāku finansiālā stāvokļa. Šobrīd īpaši tiek domāts par gardām un veselīgām maltītēm, kuras top no sezonāliem, svaigiem produktiem. Attiecības ar ēdienu šeit tiek veidotas pārdomāti, ar pacietīgu ikdienas darbu skolās un bērnudārzos – nevis caur piespiešanu, bet prieku un izglītošanu. Daudz laika tiek veltīts veselīgu ēšanas paradumu apgūšanai. Maltīšu plānošanā tiek uzklausīts arī bērnu viedoklis, un tiek uzsvērta arī vecāku iesaiste.
Viesošanās Alvarīnas centrālajā virtuvē. Foto: VPR Lai sekmētu vietējo ražotāju un lauksaimnieku produktu nozīmi izglītības iestāžu maltītēs, izstrādāta valsts publiskā iepirkuma stratēģija. Pašvaldības tiek iedrošinātas veikt šādus iepirkumus gan ar izstrādātu iepirkumu rokasgrāmatu, gan izglītojošiem pasākumiem, tiek veiktas apmācības vietējiem ražotājiem, lauksaimniekiem. Domājot par uzturu izglītības iestādēs, uzmanības lokā ir ekoloģiskā atbildība maltīšu ēdienkartes plānošanā, zivju un veģetāro ēdienu iekļaušana bioloģiskās daudzveidības nodrošināšanai, stāšanās pretī klimata pārmaiņām un "ekoloģiskās pēdas" samazināšanas iespējas.
Seinajoki Liceja apmeklējums. Foto: VPR Somu kolēģi norādīja, ka vietējo pārtikas ražotāju un lauksaimnieku dalībai publiskajos pārtikas iepirkumos ir acīmredzama ietekme uz reģiona uzņēmējdarbības veicināšanu un nodarbinātības sekmēšanu – tiek panākta reģionu dzīvotspēja un vitalitāte. Domājot par pārmaiņām, kas nepieciešamas, lai panāktu ievērojamāku vietējo pārtikas produktu izmantošanu ēdināšanā Latvijas izglītības iestādēs, vizītes noslēgumā, uzrunājot klātesošos, Zemkopības ministrs Didzis Šmits teica: “Esam uzvilkuši buru, tagad tā ir jātur. Mēs katrs esam mazais vēstnesis šai lietai.” _____ Kontekstam: pieredzes apmaiņa Somijā norisinājās sadarbībā ar programmas “Apvārsnis 2020” projektu “Sadarbībā balstīta ilgtspējīgu un drošu pārtikas sistēmu veidošana “Food2030” mērķu sasniegšanai” (CITIES2030) ietvaros. Tā atslēgas tēmas ir aprites ekonomika un veselīga, ilgtspējīga pārtika.
Jautājumiem par CITIES2030:
Informāciju sagatavojusi: Zane Kaķe, sabiedrisko attiecību speciāliste Vidzemes plānošanas reģionā, zane.kake PIE vidzeme PUNKTS lv CITAS PROJEKTA “CITIES2030” ZIŅAS
.
Līdz ar Eiropas Savienības noteikto Zaļā kursa politiku, kā arī tā ietvaros izstrādāto stratēģiju “No lauka līdz galdam”, arī Vidzemes plānošanas reģions aizvien lielāku uzsvaru liek uz aktivitātēm un projektiem, kas veicinātu jaunu, ilgtspējīgāku pārtikas sistēmu iedzīvināšanu un attīstīšanu reģionā. Būtiska loma šajos procesos ir arī Latvijas pārtikas bioekonomikas klasterim, kurš ir arī projekta KISMET asociētais partneris un līdzdarbosies reģionālo aktivitāšu plānošanā un ieviešanā. Pateicoties līdzšinējai sadarbībai un diskusijām ar vietējām pašvaldībām, pārtikas un lauksaimniecības nozares uzņēmumiem, nozares ekspertiem, ir izdevies izzināt galvenās problēmas vietējo īso pārtikas ķēžu veidošanā. Tās lielākoties saistītas ar publiskās ēdināšanas iepirkumiem, vispārējo izpratni par ilgtspējīgas pārtikas nozīmi un lomu vietējā ekonomikā un sabiedrības veselībā. Līdz ar to KISMET projekta ietvaros tiks veikta atsevišķu mērķa grupu izglītošana par ilgtspējīgu pārtiku, veicinot pieprasījumu pēc tās. Piemēram, plānotas apmācības par ēdienkaršu izstrādi publiskajām virtuvēm, kā tajās pēc iespējas vairāk iekļaut sezonālos pārtikas produktus, kā dažādojot produktus nodrošināt nepieciešamo uzturvērtību. Savukārt, lai veicinātu ilgtspējīgas pārtikas piedāvājumu, tiks attīstīta sadarbība starp pārtikas sistēmā iesaistītajām pusēm, piedāvājot jaunas zināšanas par īso pārtikas ķēžu veidošanu, inovatīvu produktu ražošanu. Aktualizējot šos jautājumus un iesaistot aizvien vairāk ieinteresētās puses diskusijās un rīcībās par jaunu lauksaimniecības un pārtikas nozares modeļu attīstību, iezīmējas nepieciešamība pēc reģionālās pārtikas stratēģijas, kas būtu kā palīgs ceļā pretim ilgtspējīgām pārtikas sistēmām Vidzemes reģionā un tā pašvaldībās. Šī nepieciešamība tiks risināta ar KISMET projekta palīdzību, izstrādājot Vidzemei Pārtikas stratēģiju, iekļaujot datos un pierādījumos balstītus ieteikumus stratēģijas “No lauka līdz galdam” īstenošanai. Svarīgi uzsvērt, ka KISMET būtība ir testēt dažādus risinājumus partnervalstu reģionos un pašvaldībās, izmantojot citu partneru pieredzi un ieteikumus līdzīgu problēmu risināšanā, daloties ar tiem. KISMET projekta partneri ir, piemēram, Sodertaljes pašvaldība (Zviedrija), kurai jau ir aptuveni 20 gadu pieredze darbā ar vietējās pārtikas iekļaušanu publiskajā ēdināšanā, pilnveidojot publiskos iepirkumus, tāpat arī Veijles (Dānija) pašvaldība un kulinārais institūts ar lielu pieredzi sabiedrības izglītošanā par ilgtspējīgu pārtiku, kā arī partneri no Vācijas, Dānijas un Somijas ar pieredzi pārtikas stratēģiju izstrādē. Papildus partnerībā ir arī Baltijas valstu partneri no Tartu Biotehnoloģijas parka un Lietuvas Inovāciju centra. Aktivitātes Vidzemē tiks īstenotas ciešā sadarbībā ar projektaun vietējiem sadarbības partneriem. Vairāk par projektu: Maija Rieksta, projektu vadītāja Vidzemes plānošanas reģionā, maija.rieksta PIE vidzeme PUNKTS lv
Semināra lektore būs Joanna Erbela (Polija) - socioloģe, pilsētvides aktīviste, pilsētu noturības un mājokļu eksperte. Viņa ir arī uzņēmuma Protopija direktore centrā CoopTech Hub. Tas ir pirmais kooperatīvais tehnoloģiju centrs Polijā. Tā mērķis ir izveidot kopienu, kuras pamatā ir uzticēšanās, digitāli pārstartējot kooperatīvus un veidojot vietējo kooperatīvu ekosistēmu. J. Erbela ir īres tirgus laboratorijas ekspertu grupas dalībniece. Viņa koordinēja darbu pie mājokļu politikas un programmas Mājoklis 2030 sagatavošanas Varšavas pilsētai. No 2017. līdz 2020. gadam viņa risināja mājokļu inovāciju tēmu PFR Real Estate, īstenojot valdības programmu Mieszkanie Plus. CTH ziņojumu līdzautore: Vienlīdzīgas aprites kooperatīvs jeb aprūpes ekonomika darbībā (2023), Pilsētu noturības pakotne (2022), Sadarbības atjaunošanas plāns (2021) un Kooperatīva pārveide (2022). Autore grāmatām: Ārpus īpašumtiesībām. Ceļā uz veiksmīgu mājokļu politiku – Poza własnością. W stronę udanej polityki mieszkaniowej (2020) un Lūkojoties nākotnē: Kā padarīt pasauli labāku – Wychylone w przyszłość. Jak zmienić świat na lepsze (2022). Nodibinājuma A/typowi, kas atbalsta un veicina neirodiversitāti, līdzstrādniece. >> SAITE, LAI PIESLĒGTOS SEMINĀRAM https://us06web.zoom.us/j/82205997352?pwd=YWt2NS9VSHZqVWlxbDROSi94eTc4Zz09 __________ Kontekstam: Baltijas jūras reģiona programmas projekts BSR Cultural Pearls ir pazīstams arī ar nosaukumu "Baltijas jūras reģiona kultūras pērles noturīgākām pilsētām un reģioniem". Tā mērķis ir uzlabot mazāku pilsētu un reģionu sociālo noturību, to iedzīvotāju dzīves kvalitāti, izmantojot vietējai sabiedrībai jau raksturīgās kultūras vērtības un veidojot jaunas. Projektā apvienoti 12 partneri, tostarp Vidzemes plānošanas reģions, no 8 valstīm. BSR Cultural Pearls finansē INTERREG Baltijas jūras reģiona programma 2021. -2027. gadam. Jautājumiem par projektu BSR Cultural Pearls: Lelde Ābele, VPR projektu vadītāja, lelde.abele PIE vidzeme PUNKTS lv Informāciju sagatavojusi: Zane Kaķe, sabiedrisko attiecību speciāliste Vidzemes plānošanas reģionā, zane.kake PIE vidzeme PUNKTS lv CITAS PROJEKTA BSR CULTURAL PEARLS ZIŅAS
. |
|