Arhīva kalendārs
Fotogrāfija no Valmiermuižas kultūras biedrības krājuma. Sendienās Kokmuižā saimniekoja ar vērienu, bija savas dzirnavas, pienotava, degvīna dedzinātava un alus brūzis. Uz vietas tika sarūpēts viss nepieciešamais gan ikdienas kungu un saimes galdam, gan smalkām “riktēm”, tā reiz sauca ēdienus hedoniskās dzīrēs. Agrāko laiku godību varēs sajust arī šodienas muižas tirgū. Viesi šeit atradīs gardumus, kuru galvenā vērtība – vietējs, sezonāls, rūpīgi izlolots. Uz tirgotāju galdiem pircēji redzēs mūsdienīgā un senatnīgā saspēli. Tirgū būs nopērkami jau iecienīti labumi: lauku kūpinājumi un desas, govs un kazas piena siers, bioloģiski audzētu vistu olas, kaņepes, maize, medus, ievārījumi, sīrupi, sukādes, augļu un ogu sulas, veselīgi sēkliņu maisījumi, spēcinošie smiltsērkšķi, kraukšķīgi dārzeņu čipsi, zāļu tējas, sidrs, vīni un uzlējumi. Tur būs arī šis tas neparastāks, piemēram, priežu čiekuri sīrupā un ziedputekšņi medū. Livonijas garšu ar saviem gardumiem un veltēm ļaus iepazīt šādas gardēžu pieturvietas: Rūjienas amatnieku biedrība “Rūzele”, zemnieku saimniecības “Arumi”, “Adzelvieši”, “Buliņi”, “Jaunkalēji”, “Jāņkalni”, “Ķingas”, “Mežvijas”, “Skujas”, “Stradi”, uzņēmēji no “Cooperative”, “Dabas spēks”, “Elkas kalna saimniecība”, “Naukšēnu vīna darītavas”, “Pakalnieši”, "Saldus gotiņa", “Sidrabiņi”, “Veselības laboratorija”, sidra darītava "Abuls", piedalīsies mājražotāja Inese Olštrema, Inguna Zukure un vēl citi. Ar Vidzemes tirdziņos neierastākām precēm andelēsies ciemiņi no igauņu saimniecībām. Svētku viesi varēs iegūt savā īpašumā recepšu brošūras ar senām receptēm no Kokmuižai netālās Rubenes mācītāja Kristofa Hardera sastādītās un izdotās “Tā pirmā pavāru grāmata, no vāces grāmatām pārtulkota” (1795) un likt tās lietā, gatavojot maltītes mājās. Senajās receptēs viņi varēs nedaudz iepazīt Vidzemes muižnieku ģimeņu ēšanas paradumus pirms vairāk nekā 200 gadiem. Savukārt no plkst. 11.00 tirgus placī notiks "Valmiermuižas alus virtuves" kūkmeistares Madara Puķes meistarklase. Pēc Kristofa Hardera “Tā pirmā pavāru grāmata” receptes, kas būs atrodama arī recepšu krājumā, taps ogu tarte. Klātesošie no meistares varēs uzzināt, kā kūku, kas var būt ne vien bauda vēderam, bet arī acīm, pagatavot pašu mājās. Šoruden tūrisma ceļa “Livonijas garša” un tā ceļa posma “Taste HansEATica” dalībnieki vēl būs sastopami Simjūda gadatirgū Valmierā 12. oktobrī. Svētku tirdziņus īsteno Valmiermuižas kultūras biedrība. Gastronomiskā tūrisma piedāvājums Latvijā un Igaunijā – zīmols “Livonijas garša” ar apakšzīmolu “Taste HansEATica” ļauj ceļotājiem izzināt kulināro mantojumu un baudīt sezonālus, vietējos produktus. Projekts tiek īstenots "Interreg Estonia-Latvia" programmas ietvaros no Eiropas Reģionālā attīstības fonda (ERAF). Projekta kopējais ERAF finansējums - 900 820,65 EUR. Šis raksts atspoguļo autora viedokli. Programmas vadošā iestāde neatbild par tajā ietvertās informācijas iespējamo izmantošanu. Informāciju sagatavojusi: Zane Kaķe, kulinārā ceļa “Livonijas garša” sabiedrisko attiecību speciāliste, Vidzemes plānošanas reģions, tālr.: +371 29334753, zane.kake PIE vidzeme PUNKTS lv, www.vidzeme.lv. Vidzemes plānošanas reģions (VPR) pagājušajā nedēļā pulcēja uzņēmējus un biznesa atbalsta institūciju pārstāvjus uz semināru par inovatīvu produktu un pakalpojumu attīstību reģionā. Tā ietvaros uzņēmēji iepazinās ar vairākiem šobrīd aktuāliem biznesa sadarbības piedāvājumiem, ko caur starptautisku brokeru tīklu izteikuši ārvalstu partneri. Jau vairākus mēnešus VPR īstenotā projekta GoSmartBSR ietvaros pieejamās Vidzemes inovāciju brokera Ilonas Platonovas konsultācijas sniedz iespēju mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) pārstāvjiem uzzināt par to potenciālajām attīstības iespējām, tostarp perspektīvām pārrobežu tirgus nišām un iespējām. Semināra laikā I.Platonova prezentēja sadarbības piedāvājumus, ko izteikuši pārstāvji no tādām valstīm kā Polija, Igaunija, Lietuva, Vācija, Somija un Dānija. Prezentācijā izskanēja ārvalstu uzņēmumu sadarbības piedāvājumi produktu testēšanai un sertificēšanai, bioresursu pētniecībai, kvalificēta darba spēka piesaistei, izejvielu piegādātājiem un apakšuzņēmējiem tādās jomās kā informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, loģistika, mēbeļu ražošana, pārtikas ražošana u.c. Regulāri tiek saņemta informācija par arvien jauniem sadarbības piedāvājumiem, tāpēc pēc prezentācijas I.Platonova aicināja ieinteresētos Vidzemes uzņēmējus pieteikties uz individuālu konsultāciju, lai detalizētāk iepazītos ar ārvalstu uzņēmumu piedāvātām sadarbības iespējām un rīcības plānu tās īstenošanai. Konsultācijas notiek katru nedēļu Cēsīs un Valmierā. Semināra laikā uzņēmēji varēja klātienē konsultēties ar Latvijas Investīciju un attīstības aģentūras (LIAA) Tehnoloģiju skautiem, kuri ikdienā palīdz uzņēmumiem veicināt inovācijas. Tehnoloģiju skauti veicina sadarbību starp pētniecību un uzņēmējiem, pārzina valsts zinātnes institūcijas, to personālu un sniegtos pakalpojumus. Uzņēmējs, kurš plāno attīstīt jaunu produktu, pakalpojumu vai ražošanas tehnoloģiju, var saņemt LIAA Tehnoloģiju skautu palīdzību atbilstošu zinātnes organizāciju vai pētnieku atrašanā, kuru kompetencēs ietilpst konkrēto jautājumu risināšana. Semināra noslēgumā diskusijā par VPR sagatavoto pētījumu par reģiona viedās specializācijas attīstību un plānotajām rīcībām Vidzemē klātesošie atzina, ka šāds pētījums ir nozīmīgs solis inovāciju ekosistēmas attīstībai reģionā. Rīcības plānā iekļautas aktivitātes, lai uzlabotu atbalsta instrumentus inovāciju vides veicināšanai Vidzemē viedās specializācijas jomās. Viens no VPR piedāvātajiem rīcības plāna risinājumiem paredz nodrošināt, ka uzņēmējiem ir pieejamas speciālistu konsultācijas, lai palīdzētu virzīties cauri atbalsta projektu dažādajiem īstenošanas etapiem, iekļaujot arī sadarbību ar pētniecības institūcijām. Īpaši tika izcelta nepieciešamība izvirzīt pēc prioritātēm rekomendētās rīcības, visvairāk norādot uz nepieciešamību atbalstam “Inovāciju projektu vadība” un “Inovāciju Laboratorija”, kas kalpotu par vienotu platformu, kurā satiekas nozares uzņēmēji ar zinātniekiem. Tematiskās diskusijas laikā izvērtās diskurss par Industrijas 4.0 iespējām, un vai tās vispār ir piemērojamas MVU, vēlreiz norādot uz nepieciešamību par to informēt uzņēmējus. Diskusijas vadītāja un projekta ecoRIS3 pētniece Līga Brasliņa atzīst, ka pašlaik pastāv daudz mītu, ko Industrija 4.0 var vai nevar izdarīt, un daļa no tiem ir balstīti vispārīgos priekšstatos. Diskusija apliecināja, cik šis jautājums industrijai ir nozīmīgs. Šobrīd VPR organizē rīcības plāna apspriešanu ar visām iesaistītajām pusēm – valsts iestādēm, zinātnes un pētniecības institūcijām, kā arī biznesa sektoru un šī diskusija bija daļa no aktivitātes. Diskusijas laikā sniegtās rekomendācijas tika ņemtas vērā, papildinot rīcības plāna redakciju. Semināru organizēja VPR tā īstenoto projektu ecoRIS3 (Interreg Europe) un GoSmart BSR (Interreg Baltijas jūras reģions) ietvaros. Informāciju sagatavoja Ieva Bīviņa, projekta EcoRIS3 sabiedrisko attiecību speciāliste, Vidzemes plānošanas reģions, tālr.: +371 28674617, e-pasts: ieva.bivina PIE vidzeme PUNKTS lv un Liene Leonoviča, projekta GoSmartBSR sabiedrisko attiecību speciāliste, liene.leonovica PIE vidzeme PUNKTS lv, mob.t. +371 27724884. Projekta mājaslapa: https://gosmartbsr.eu/ |
|