Arhīva kalendārs
Foruma mērķis ir iepazīstināt uzņēmējus un pašvaldību, augstskolu un zinātnisko institūciju vadītājus ar inovatīviem risinājumiem bioekonomikas vērtību ķēdes attīstīšanā, kā arī Eiropā un Latvijā pieejamiem digitalizācijas risinājumiem un iespējām. Bioekonomika ir viena no nozīmīgākajām Latvijas attīstības jomām, kurā būtiska loma ir lauku teritorijām un reģioniem ar tajos esošajiem lauksaimniecības, pārtikas, ūdens un mežu resursiem. Tomēr arvien pieaugošā digitalizācija ir strauji mainījusi pasaules ekonomisko vidi – tiek radīta vide jaunu pakalpojumu radīšanai, izaicinot esošo tirgu. Tehnoloģiju attīstībai, inovācijām un digitalizācijai ir būtiska nozīme esošo ražošanas procesu efektivitātes palielināšanā, ieviešot digitālus risinājumus izejvielu plūsmu pārvaldībai vai loģistikas koordinēšanai. Digitalizācija dod iespēju attīstīt jaunus bioproduktus, pakalpojumus un biznesa modeļus, optimizējot ražošanas izmaksas un samazinot tās ietekmi uz vidi, tādējādi veicinot konkurētspēju Eiropas un pasaules mērogā. Foruma laikā liela uzmanība tiks vērsta uzņēmēju praktisko zināšanu papildināšanai par inovatīviem risinājumiem bioekonomikā, tostarp darbojoties eksperta vadībā. Savā pieredzē un zināšanās dalīsies gan starptautiski atzīti nozaru eksperti no Latvijas, gan praktiķi un inovatori no ārvalstīm. Forumu organizē Vidzemes plānošanas reģions, Vides risinājumu institūts un starptautiskās reģionālās attīstības un plānošanas pētījumu centrs Nordregio (Zviedrija). Forumā tiks nodrošināts tulkojums latviešu un angļu valodās. Dalība forumā - bez maksas. Forumam iespējams pieteikties līdz 2019. gada 7. oktobrim plkst. 17:00, aizpildot anketu saitē Pieteikšanās: ej.uz/forumsbioekonomika. Ierobežotā vietu skaita dēļ aicinām forumam reģistrēties 1 personu no viena uzņēmuma/organizācijas. Jaunāko informācija par forumu un tā programmu būs iespējams uzzināt pasākuma Facebook lapā.
9:20-10:00 10:00 – 10:05 10:20 – 10:40 10:40 – 11:10 11:30 – 11:50 11:50 – 12:30 12:30 – 13:00 13:00 – 15:30 - Kas veido jūsu vērtību ķēdi? Kādas jaunas kombinācijas ir iespējamas? Kā savus resursus izmantot efektīvāk? Ko uzņēmumā var digitalizēt? Kādi ir digitalizācijas izaicinājumi? MVU un digitalizācija reģionā. 15:30 – 15:45 15:45 – 17:00
Bioekonomikas forums tik organizēts projektu "Bioekonomikas inovāciju sistēmas attīstīšana reģionos" (RDI2CluB) un “Vietējo un reģionālo inovāciju ekosistēmu atbalsta politikas instrumenti (ecoRIS3)” ietvaros. Projektus finansiāli atbalsta Eiropas Reģionālais attīstības fonds Interreg Baltijas jūras reģiona programmas un Interreg Europe programmas ietvaros, kā arī līdzfinansē Norvēģijas finanšu instruments, Nordregio un projekta partneri. Papildu informācija: Santa Niedola, projekta “RDI2CluB” vadītāja, Vidzemes plānošanas reģions, santa.niedola PIE vidzeme PUNKTS lv, +371 26674261, www.vidzeme.lv. Informāciju sagatavoja: Liene Leonoviča, sabiedrisko attiecību speciāliste, Vidzemes plānošanas reģions, liene.leonovica PIE vidzeme PUNKTS lv, +371 27724884, www.vidzeme.lv. Vidzemes plānošanas reģions aicina izbaudīt rudeni un izzināt industriālās vēstures liecības Vidzemē! Nedēļas nogalē no 27. līdz 29. septembrim apmeklētājiem būs pieejami vairāk nekā 40 unikāli industriālā mantojuma objekti Latvijā un Igaunijā, tostarp 11 objekti Vidzemē. Industriālā mantojuma nedēļas nogale norisināsies jau otru gadu, sniedzot iespēju aplūkot arī tādus objektus, kuri ikdienā apmeklētājiem nav pieejami, kā arī daudzu objektu saimnieki sagatavojuši īpašus piedāvājumus.
Foto no VPR arhīva Vidzemē Industriālā mantojuma nedēļas nogalē varēs apciemot šādus objektus: Ķoņu dzirnavas, Gulbenes–Alūksnes bānīti, Līgatnes papīrfabrikas ciematu un strādnieku dzīvokli, Zilākalna ūdenstorni, Vijciema čiekurkalti, Āraišu vējdzirnavas, Cēsu Veco alus brūzi, Rūjienas pienotavu ("Rūjienas Saldējums"), Piebalgas porcelāna fabriku, Krīgaļu dzirnavas un Kalnvēveru vējdzirnavas. -->> VIDZEMES programma apskatāma ŠEIT. <<-- Ar Industriālā mantojuma nedēļas nogales pilnu Latvijas un Igaunijas objektu sarakstu, kā arī dažādo aktivitāšu programmu var iepazīties --> industrialheritage.travel mājas lapā <<-- Aicinām sekot līdzi aktivitātēm arī Facebook lapā Industrial Heritage for Tourism. Industriālais mantojums ir būves un ēkas, kas līdz ar tehnoloģiju un nozaru attīstību vairs netiek izmantotas to sākotnējam mērķim. Igaunijas–Latvijas pārrobežu sadarbības programmas projektā "Industriālais mantojums" pēdējo 2 gadu laikā pilnīgi jaunu dzīvi ir guvuši vairāki industriālā mantojuma objekti Latvijā un Igaunijā, tostarp 2 objekti Vidzemē – Zilākalna ūdenstornis un Līgatnes papīrfabrikas strādnieku dzīvoklis, bet Gulbenes stacijas depo un Ķoņu dzirnavas būtiski papildinājušas savu piedāvājumu tūristiem. Tāpat projektā ir arī izstrādāts unikāls industriālā mantojuma tūrisma maršruts, kas apvieno ne tikai visus projektā iesaistītos 25 objektus, bet arī citas industriālā mantojuma apskates vietas, aptverot vairāk nekā 80 objektus Latvijā un Igaunijā – bākas, dzirnavas, hidroelektrostacijas, ūdenstorņus un dzelzceļa objektus. Vairāk par objektiem var izlasīt jaunajā INDUSTRIĀLĀ MANTOJUMA CEĻVEDĪ.
Informāciju sagatavojusi: Māra Sproģe, projekta ”Industriālais mantojums” sabiedrisko attiecību speciāliste Vidzemes plānošanas reģionā, tālr.: +371 26488091, mara.sproge PIE vidzeme PUNKTS lv
Šis raksts atspoguļo autora viedokli. Programmas vadošā iestāde neatbild par tajā ietvertās informācijas iespējamo izmantošanu.
Īstenojot rīcībplānā definēto, eksperti no Latvijas augstvērtīgas un veselīgas pārtikas klastera un Meža un koksnes produktu pētniecības un attīstības institūta šovasar devās pieredzes apmaiņas vizītē uz Poliju, kur viesojās pārtikas ražošanas, plastmasas apstrādes uzņēmumos un noliktavās, publiskā un akadēmiskā sektora organizācijās, tostarp reģionālajā zinātnes un tehnoloģiju centrā. Vizītes mērķis bija izpētīt bioekonomikas inovāciju ekosistēmu Swietokrzyskie reģionā Polijā, iepazīties ar publiskā un privātā sektora iestādēm un uzņēmumiem, lai to darbības principus un modeļus varētu pārņemt vai no tiem mācīties, attīstot bioekonomikas inovāciju sistēmu Vidzemē. Swietokrzyskie vojevodistē ir bagātīgi dabas resursi. Lauksaimniecības zemes kvalitāte ir augstāka par valsts vidējo rādītāju, reģions ir valsts vadošais augļu ražotājs. Mežs sedz 28,3% no reģiona platības (331 tūkstotis ha), un tas ļauj attīstīties reģionālajai būvniecības nozarei. Meža ogas, sēnes un medījumi tradicionāli tiek izmantoti pārtikas un paramedicīniskajās nozarēs (t.sk. kā pārtikas un kosmētikas piedevas), kas arī liecina par bioekonomikas attīstības potenciālu. Lai gan Swietokrzyskie vojevodistē nav specifiskas reģionālās bioekonomikas stratēģijas, bioekonomika tiek atzīta par svarīgu reģionālās attīstības jomu. Četras no septiņām reģiona viedās specializācijas jomām (resursu ziņā efektīva būvniecības nozare, mūsdienīga lauksaimniecība un pārtikas pārstrāde, ilgtspējīga enerģētikas attīstība, veselība un veselību veicinošs tūrisms) ir saistītas ar bioekonomiku. Salīdzinājumā ar valsts vidējiem rādītājiem, Swietokrzyskie vojevodistē ir liels ar bioekonomiku saistītu uzņēmumu un nodarbināto skaits. Tas nodrošina stabilu pamatu bioekonomikas klasteru un inovāciju ekosistēmas attīstībai. Interesanti, ka Swietokrzyskie vojevodistē katrai viedās specializācijas jomai ir piesaistīta darba grupa ar pārstāvjiem no akadēmiskās vides, uzņēmēju vidus un pašvaldības, un eksperti bija vienisprātis, ka tas ir lielisks piemērs viedās specializācijas ieviešanai reģionā. Pēcāk apmeklētie uzņēmumi tomēr vairāk izcēla pašu investīcijas, idejas un pašu veiktus pētījumus un testus, nesaistot to ar konkrētu reģiona specializāciju vai sadarbību ar publisko un pētniecības sektoru. No apmeklētajiem uzņēmumiem visiespaidīgākais izrādījās Deher Poland uzņēmums. Vācijas uzņēmums nepilna gada laikā ar pašu investīcijām Polijā izveidojis modernāko ābolu sulas ražotni Eiropā. Ražotnē uzstādītās modernās tehnoloģijas nodrošina pilnībā automatizētu ražošanas procesu – nepieciešami vien 4 cilvēki, lai nodrošinātu pilnu ražošanas ciklu. Ražošanas procesā izmantotais ūdens tiek savākts un atkārtoti izmantots bioenerģijas ražošanai ražotnes vajadzībām, savukārt no ābolu pārstrādes pārpalikumiem kāda kompānija Vācijā ražo jaunas izejvielas citu pārtikas produktu ražošanai. Ražotne plāno nākotnē strādāt tikai ar bioloģiskas izcelsmes āboliem, tādējādi motivējot vietējos ābolu audzētājus pāriet uz bioloģisku ābolu audzēšanu. Latvijas augstvērtīgas un veselīgas pārtikas klastera valdes loceklis Kristaps Ročāns atzīst, ka šādi apmaiņas braucieni sniedz iespēju klātienē redzēt, kā veiksmīgi tiek īstenota ražošanas automatizācija un bioloģiskās pārtikas ražošana globālajam tirgum: “Tas ir apliecinājums, ka bioloģisku pārtiku ir iespējams ražot lielos apjomos un ļoti moderni, integrējot ilgtspējīgus aprites ekonomikas principus gan ražošanas procesā, gan ūdeņu un atkritumu plūsmas koordinēšanai.” Turpretim piena konfekšu ražotāji apstiprināja, ka ne visās nozarēs un uzņēmumos digitalizācija un procesu automatizēšana ir iespējama vai pat nepieciešama. Produkta ražošanas procesā pēc konfekšu masas sagatavošanas tālāk darbs norit tikai ar rokām, jo ar iekārtu palīdzību mehāniski apstrādājot masu, izmainās gan gala produkta konsistence, gan garša. Ir nemainīgas vērtības, profesijas un produkti, kuri jāturpina gatavot ar rokām, lai saglabātu izcilu kvalitāti. Eksperti apmeklēja arī uzņēmumu Plastinvest, kas nodarbojas ar plastmasas atkritumu pārstrādi, tos smalcinot un presējot vairāku kvadrātmetru lielās plāksnēs. Šīs plāksnes tiek izmantotas būvniecībā mitruma izolācijai. Īpašu uzmanība tika pievērsta viņu “pilotiekārtai”, kas atgādināja vecu, metālisku tosteri. Šajā iekārtā uzņēmums testē materiālu kušanu, cietēšanu utt. Tas nozīmē, ka pilotēšanas iekārtām ne vienmēr jābūt augstajām tehnoloģijām, un nav gadiem jāgaida Eiropas atbalsts – ir jābūt radošiem pašiem. Projekta ietvaros tiek pilotēta jaunu tehnoloģiju pielietošana bioekonomikas jomā. Kā daļa no projekta aktivitātēm Polijā projekta partneris Reģionālais zinātnes un tehnoloģiju centrs prezentēja dronu, ar kura palīdzību tiks mērīta gaisa kvalitāte, lai samazinātu potenciālo kaitējumu cilvēku veselībai. Vizītes turpinājumā arī Vides risinājumu institūts no Latvijas prezentēja dronu tehnoloģiju, kas tiks attīstīta Vidzemē – tā uzdevums būs nezāļu identificēšana no gaisa, un, balstoties uz iegūtajiem datiem, īpašs robots veiks nezāļu ravēšanas darbu uz zemes. Eksperti viesojās arī tehniskajā universitātē. Tur par ES naudu iegādātās iekārtas galvenokārt kalpo kā uzskates materiāls studentiem, taču to ekonomiskais izdevīgums diemžēl netiek vērtēts – iekārtu pielietojumam nav tālejošu mērķu. Arī mācību satura ziņā saistībā ar biomasu dominē tikai enerģijas radīšanas pieeja, netiek apskatīta iespēja biomasu izmantot ar lielāku pievienoto vērtību. Te jāpiebilst, ka Vidzemes reģionā šajā ziņā esam soli priekšā, īstenojot projektus saskaņā ar stratēģiju un attīstības plānu, ar mērķi nodrošināt ilgtspējību un sasniegt maksimālo izdevīgumu. Vizītes laikā kopā ar norvēģu, poļu, somu un igauņu kolēģiem notika arī kopīgs darbs pie pārrobežu pilotiem, kuru īstenošanā savstarpēji būs iesaistīti vismaz divi reģioni. Arī Vidzeme īstenos vairākus pārrobežu sadarbību projektus, tostarp koordinēs kopējas projekta partneru reģionu bioekonomikas inovāciju labo prakšu publikācijas sagatavošanu, stiprinās nozares klasteru sadarbību starp Latviju un partneru reģioniem, kā arī izstrādās jaunus tehnoloģiskos risinājumus bioekonomikas ieviešanai praksē. Arī turpmāk informēsim par šo aktivitāšu norisi. Kopumā vizītes laikā tika gūts priekšstats bioekonomikas inovāciju ekosistēmā Swietokrzyskie vojevodistē Polijā, lai varētu tālāk turpināt darbu pie kopējām aktivitātēm projekta aktivitāšu īstenošanā. Pieredzes apmaiņas brauciens uz Poliju īstenots projekta RDI2CluB ietvaros. Projektu īsteno Vidzemes plānošanas reģions sadarbībā ar nodibinājumu „Vides risinājumu institūts”, kā arī partneri no Norvēģijas, Somijas, Igaunijas un Polijas Interreg Baltijas jūras reģiona (BJR) programmas 2014.-2020. gadam ietvaros (http://www.rdi2club.eu), ar Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Norvēģijas līdzfinansējumu. Tā mērķis ir atbalstīt viedu, ilgtspējīgu un iekļaujošu bioekonomikas nozares izaugsmi BJR lauku teritorijās. Informāciju sagatavoja: Liene Leonoviča, sabiedrisko attiecību speciāliste, Vidzemes plānošanas reģions, liene.leonovica PIE vidzeme PUNKTS lv, +371 27724884. Papildu informācija: Santa Niedola, projekta "RDI2CluB" vadītāja Vidzemes plānošanas reģionā, santa.niedola PIE vidzeme PUNKTS lv, +371 26674261. |
|