Arhīva kalendārs
22. augustā koncertzālē “Valmiera” norisināsies seminārs par biznesa sadarbības iespējām Latvijā un ārzemēs, kā arī iespējamo atbalstu uzņēmēju sadarbībai ar pētniekiem un zinātnes organizācijām jaunu produktu radīšanai. Piedalīties aicināti pārstāvji no uzņēmējdarbības atbalsta institūcijām, uzņēmēji un citi interesenti.
Vidzemes plānošanas reģions (VPR) iepazīstinās ar veiktā pētījuma rezultātiem par Vidzemē perspektīvākajām nozarēm, kā arī ar Vidzemes inovāciju brokera un Latvijas Investīciju un attīstības aģentūras (LIAA) Tehnoloģiju skautu darbību. Jau vairākus mēnešus Vidzemē darbojas inovāciju brokeris Ilona Platonova, kura konsultē mazos un vidējos uzņēmumus par to potenciālajām attīstības iespējām. Brokeris palīdz uzņēmējiem gūt plašāku skatījumu par vēl neapjaustām, bet perspektīvām pārrobežu tirgus nišām un iespējām. Ilona pastāstīs par pieredzi darbā ar reģiona uzņēmējiem un atbildēs uz interesentu jautājumiem. Papildus dalībnieki tiks iepazīstināti ar teju 15 aktuāliem sadarbības piedāvājumiem, ko caur starptautisku brokeru tīklu izteikuši ārvalstu partneri no Polijas, Igaunijas, Lietuvas, Vācijas, Somijas un Dānijas. Uzņēmējam, kurš plāno attīstīt jaunu produktu vai ražošanas tehnoloģiju, LIAA Tehnoloģiju skauti palīdzēs piemeklēt atbilstošo zinātnes organizāciju vai pētnieku, kuru kompetencēs ietilpst konkrēto jautājumu risināšana. LIAA tehnoloģiju skauti veicina sadarbību starp pētniecību un uzņēmējiem, pārzina zinātnes organizācijas, to personālu un sniegtos pakalpojumus. Skauti iepazīstinās ar praktiskiem piemēriem, kā notiek sadarbības process ar uzņēmēju un, kādi ir galvenie ieguvumi no šādas sadarbības. Seminārs notiks 22. augustā plkst.10:00 koncertzāles “Valmiera” semināru telpā (Leona Paegles iela 10). Reģistrācija pasākumam līdz 19. augustam >> ŠEIT Programma >> ŠEIT Produktu attīstība un to ražošana, kā arī noderīgu sadarbību rašana, ir ikviena uzņēmēja ikdienas sastāvdaļa. VPR ir secinājis, kas ir tie izaicinājumi, ar ko uzņēmēji sastopas, lai uzsāktu sadarbību ar pētniekiem un zinātniekiem sava biznesa un sniegto pakalpojumu attīstībai. Jau šobrīd Vidzemē ir vairāki piemēri, kas parāda, ka soli pa solim, sadarbojoties ar pētniecības organizācijām, ir iespējams rast risinājumu labākajam produkta iepakojumam vai no ražošanas blakusprodukta radīt pavisam jaunu un pieprasītu produktu. Tomēr pēc uzņēmēju paustā, joprojām pētnieki vai valsts atbalsts finansējuma veidā bieži netiek piesaistīts dēļ informācijas trūkuma vai tās sarežģītības. Lai palīdzētu uzņēmējiem sasniegt savus biznesa mērķus, izmantojot arī pētniecību, tīklošanās seminārā varēs uzzināt par vairākām pieejamām atbalsta iespējām. Papildu informācijai: Laima Engere, "EcoRIS3" vadītāja (e-pasts: laima.engere PIE vidzeme PUNKTS lv) vai Santa Niedola, "GoSmart BSR" vadītāja (santa.niedola PIE vidzeme PUNKTS lv, +371 26674261). Semināru organizē Vidzemes plānošanas reģions tā īstenoto projektu ecoRIS3 (Interreg Europe) un GoSmart BSR (Interreg Baltijas jūras reģions) ietvaros. Informāciju sagatavoja: Ieva Bīviņa, Vidzemes plānošanas reģiona Sabiedrisko attiecību speciāliste, e-pasts: ieva.bivina PIE vidzeme PUNKTS lv.
Plānā veikti vairāki redakcionāli un tehniski precizējumi, taču galvenās izmaiņas skar pašvaldību plānotos infrastruktūras risinājumus. Saskaņā ar Apes novada domes lēmumu neveidot Plānā paredzēto Dienas aprūpes centru cilvēkiem ar garīga rakstura traucējumiem, Apes novadam plānotais finansējums novirzīts Smiltenes un Alūksnes pašvaldībām. Ņemot vērā to, ka gan Alūksnes, gan Smiltenes novada pašvaldības plānojušas ieguldīt pašvaldības līdzfinansējumu lielākā apmērā, nekā noteikts MK noteikumos nr. 871, vietu skaits Dienas aprūpes centros šajās pašvaldībās netiek palielināts, taču tiek palielināts pakalpojumu saņēmēju skaits, tādējādi pašvaldības apņēmušās nodrošināt DAC pakalpojumu arī Apes novada iedzīvotājiem. Atbilstoši Mazsalacas novada domes lēmumam, samazināts vietu skaits grupu dzīvokļos no 16 vietām uz 13 vietām. Plānojot telpu izvietojumu grupu dzīvokļa pakalpojumā Mazsalacā, Parka ielā 9, secināts, ka esošo telpu platība ir nepietiekama, lai nodrošinātu kvalitatīvu grupu dzīvokļa pakalpojumu ar 16 vietām. Lai nodrošinātu kvalitatīvu grupu dzīvokļa pakalpojumu, ir iespējams esošo telpu pārbūvi paredzēt tā, lai izveidotu pakalpojumu ar 13 vietām. Mazsalacas novada domes ieskatā tas, vai pašvaldības izveidotais pakalpojums būs pieprasīts, vislielākā mērā ir atkarīgs nevis no tā, cik vietas tiks izveidotas, bet gan no izveidotā pakalpojuma kvalitātes. Vislielākās izmaiņas skar Madonas novada pašvaldības plānotos pakalpojumu sniegšanas vietu izveides risinājumus. Atbilstoši Madonas novada domes lēmumam, samazināts vietu skaits jaunveidojamajā ģimeniskai videi pietuvinātā pakalpojumā ārpusģimenes aprūpē esošajiem bērniem no 12 vietām uz 6 vietām. Vietu skaits samazināts, ņemot vērā bērnu, kam nepieciešama institucionālā aprūpe, skaita samazināšanos. To ietekmējusi gan valsts, gan nevalstiskā sektora īstenotā sabiedriskā kampaņa, gan audžuģimeņu kustības aktivitātes valstī, kā arī valsts sniegtais atbalsts audžuģimenēm un specializētajām audžuģimenēm. Tāpat mainīta jaunieši mājas adrese no Jaunatnes ielas 1, Ozolos, Liezēres pagastā uz Zaļo ielu 3, Ozolos, Liezēres pagastā. Savukārt grupu dzīvokļus plānots izveidot Jaunatnes ielā 1, Ozolos, Liezēres pagastā. Šobrīd ēkas 2. un 3. stāvā atrodas bērnu sociālās aprūpes centrs “Ozoli”, kas tiks reorganizēts. Pēc reorganizācijas tiks mainīta ēkas funkcionalitāte, pārveidojot ēkas 2. un 3. stāvu ar kopējo platību 769 m² par grupu dzīvokļiem cilvēkiem ar garīga rakstura traucējumiem. Vidzemes plānošanas reģiona Deinstitucionalizācijas plāns 2017.-2020. gadam pieejams šeit: http://www.vidzeme.lv/lv/deinstitucionalizacijas_plans_2017_2020_gadam. Vairāk informācijas: Deinstitucionalizācijas projekta “Vidzeme iekļauj” vadītāja Ina Miķelsone, mob.t 29289487, ina.mikelsone PIE vidzeme PUNKTS lv Sociālo pakalpojumu eksperte Laine Zālīte, mob.t. 26536286, laine.zalite PIE vidzeme PUNKTS lv. Informāciju sagatavoja: Ina Miķelsone, projekta "Vidzeme iekļauj" vadītāja.
Individuāli tiekoties ar 29 mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) no ražošanas un rūpniecības, atslēgtehnoloģiju, veselības un uztura, IKT un ilgtspējīgu inovāciju nozarēm un Latvijas Augstvērtīgas un veselīgas pārtikas klastera valdes pārstāvi tika iezīmēti trūkumi un stiprās puses līdz šim pieejamajos atbalsta instrumentos, kā arī izstrādāts plāns atbalsta stiprināšanai tieši reģionā. Internacionalizācija ir paaugstināta riska pasākums, jo ietver gan finanšu, gan cilvēkresursus, turklāt rezultāts ne vienmēr ir paredzams. Kā norādīja uzņēmēji, visefektīvāk starptautiskai sadarbībai tiem palīdz tieši finansiālais atbalsts, dalība starptautiskās izstādēs un atbalsts eksportam. Saņemot šādu atbalstu, MVU daudz drošāk iesaistās uz internacionalizāciju vērstos projektos. Piemēram, atbalsts dalībai starptautiskā izstādē ļauj uzņēmējam satikt ārzemju klientus, parādīt sevi, iepazīt citus uzņēmējus, veidot jaunus kontaktus un iegūt informāciju par konkurentiem. Par vismazāk efektīvu atbalstu tiek uzskatīta sadarbība ar tirdzniecības kamerām, apmācības, dalība biznesa organizācijās un semināros, kas bieži ir skaidrojams ar sliktu pakalpojumu kvalitāti. Par nozīmīgu atbalsta veidu ir norādīta sadarbības partneru atrašana un klientu piesaistīšana noieta tirgus paplašināšanai, vienlaikus minot finanšu līdzekļu trūkumu un spēcīgo konkurenci kā galvenos pārrobežu sadarbības šķēršļus. Analizējot pētījuma rezultātus, ir redzams, ka uzņēmēji sagaida personiskas konsultācijas un personalizētus pakalpojumus, kur vienkopus ir pieejama vispusīga un kvalitatīva informācija par uzņēmējiem pieejamiem atbalsta mehānismiem. Balstoties uz uzņēmēju norādīto vajadzību, no maija Vidzemes plānošanas reģionā darbojas starptautisku inovāciju brokeris Ilona Platonova, kas Cēsīs un Valmierā sniedz individuālas konsultācijas uzņēmējiem. Inovāciju brokeris ir atbalsta persona uzņēmējiem, kas palīdz orientēties pieejamās atbalsta programmās, analizē un novērtē uzņēmuma attīstības iespējas pārrobežu kontekstā un palīdz meklēt atbilstošus starptautiskus partnerus Vācijā, Dānijā, Igaunijā, Lietuvā, Somijā un Polijā, sadarbības tīkla ietvaros. Jau notikušās konsultācijas liecina par situāciju, ka uzņēmējiem trūkst informācijas par pieejamiem aktuālajiem atbalsta mehānismiem, jo tie pastāvīgi mainās – piemēram, viena atbalsta programma noslēdzas, tiek piedāvāta cita. Inovāciju brokeris apskata uzņēmuma situāciju un piedāvā risinājumu, kā esošās idejas attīstīt tālāk – kuram no attīstības virzieniem attiecīgajā situācijā var saņemt atbalstu, kuru ideju var attīstīt starptautiski. G-DOG ir viens no uzņēmumiem, kas jau ir ticies ar inovāciju brokeri. Uzņēmuma vadītājs Uldis Reņģe uzskata konsultāciju ar brokeri kā ļoti vērtīgu pieredzi, kas ļāvusi paskatīties uz uzņēmuma procesiem no malas un ieraudzīt jaunas iespējas produktu virzīšanai ārvalstīs. Konsultācijas ir bez maksas un tās ir pieejamas, iepriekš piesakoties pa e-pastu ilona.platonova PIE vidzeme PUNKTS lv vai tālruni 29 282 826, vai aizpildot anketu ŠEIT. Pētījums veikts projekta “GoSmart BSR” un Interreg Baltijas jūras reģiona programmas 2014.-2020.gadam ietvaros, un ir skatāms ŠEIT (angļu valodā).
“GoSmart BSR” īsteno Vidzemes plānošanas reģions sadarbībā ar partneriem no Somijas, Vācijas, Dānijas, Polijas, Lietuvas un Igaunijas Interreg Baltijas jūras reģiona (BJR) programmas 2014.-2020. gadam ietvaros, ar Eiropas Reģionālās attīstības fonda līdzfinansējumu. Tā mērķis ir palielināt inovāciju ieviesēju (inovāciju starpnieku, iestāžu, pētniecības iestāžu, uzņēmumu) kapacitāti, lai piemērotu viedās specializācijas pieeju. Informāciju sagatavoja: Liene Leonoviča, Vidzemes plānošanas reģiona sabiedrisko attiecību speciāliste, liene.leonovica PIE vidzeme PUNKTS lv, mob.t. +371 27724884. Projekta mājaslapa: https://gosmartbsr.eu/
Fotogrāfija no Valmiermuižas kultūras biedrības krājuma. Sendienās Kokmuižā saimniekoja ar vērienu, bija savas dzirnavas, pienotava, degvīna dedzinātava un alus brūzis. Uz vietas tika sarūpēts viss nepieciešamais gan ikdienas kungu un saimes galdam, gan smalkām “riktēm”, tā reiz sauca ēdienus hedoniskās dzīrēs. Agrāko laiku godību varēs sajust arī šodienas muižas tirgū. Viesi šeit atradīs gardumus, kuru galvenā vērtība – vietējs, sezonāls, rūpīgi izlolots. Uz tirgotāju galdiem pircēji redzēs mūsdienīgā un senatnīgā saspēli. Tirgū būs nopērkami jau iecienīti labumi: lauku kūpinājumi un desas, govs un kazas piena siers, bioloģiski audzētu vistu olas, kaņepes, maize, medus, ievārījumi, sīrupi, sukādes, augļu un ogu sulas, veselīgi sēkliņu maisījumi, spēcinošie smiltsērkšķi, kraukšķīgi dārzeņu čipsi, zāļu tējas, sidrs, vīni un uzlējumi. Tur būs arī šis tas neparastāks, piemēram, priežu čiekuri sīrupā un ziedputekšņi medū. Livonijas garšu ar saviem gardumiem un veltēm ļaus iepazīt šādas gardēžu pieturvietas: Rūjienas amatnieku biedrība “Rūzele”, zemnieku saimniecības “Arumi”, “Adzelvieši”, “Buliņi”, “Jaunkalēji”, “Jāņkalni”, “Ķingas”, “Mežvijas”, “Skujas”, “Stradi”, uzņēmēji no “Cooperative”, “Dabas spēks”, “Elkas kalna saimniecība”, “Naukšēnu vīna darītavas”, “Pakalnieši”, "Saldus gotiņa", “Sidrabiņi”, “Veselības laboratorija”, sidra darītava "Abuls", piedalīsies mājražotāja Inese Olštrema, Inguna Zukure un vēl citi. Ar Vidzemes tirdziņos neierastākām precēm andelēsies ciemiņi no igauņu saimniecībām. Svētku viesi varēs iegūt savā īpašumā recepšu brošūras ar senām receptēm no Kokmuižai netālās Rubenes mācītāja Kristofa Hardera sastādītās un izdotās “Tā pirmā pavāru grāmata, no vāces grāmatām pārtulkota” (1795) un likt tās lietā, gatavojot maltītes mājās. Senajās receptēs viņi varēs nedaudz iepazīt Vidzemes muižnieku ģimeņu ēšanas paradumus pirms vairāk nekā 200 gadiem. Savukārt no plkst. 11.00 tirgus placī notiks "Valmiermuižas alus virtuves" kūkmeistares Madara Puķes meistarklase. Pēc Kristofa Hardera “Tā pirmā pavāru grāmata” receptes, kas būs atrodama arī recepšu krājumā, taps ogu tarte. Klātesošie no meistares varēs uzzināt, kā kūku, kas var būt ne vien bauda vēderam, bet arī acīm, pagatavot pašu mājās. Šoruden tūrisma ceļa “Livonijas garša” un tā ceļa posma “Taste HansEATica” dalībnieki vēl būs sastopami Simjūda gadatirgū Valmierā 12. oktobrī. Svētku tirdziņus īsteno Valmiermuižas kultūras biedrība. Gastronomiskā tūrisma piedāvājums Latvijā un Igaunijā – zīmols “Livonijas garša” ar apakšzīmolu “Taste HansEATica” ļauj ceļotājiem izzināt kulināro mantojumu un baudīt sezonālus, vietējos produktus. Projekts tiek īstenots "Interreg Estonia-Latvia" programmas ietvaros no Eiropas Reģionālā attīstības fonda (ERAF). Projekta kopējais ERAF finansējums - 900 820,65 EUR. Šis raksts atspoguļo autora viedokli. Programmas vadošā iestāde neatbild par tajā ietvertās informācijas iespējamo izmantošanu. Informāciju sagatavojusi: Zane Kaķe, kulinārā ceļa “Livonijas garša” sabiedrisko attiecību speciāliste, Vidzemes plānošanas reģions, tālr.: +371 29334753, zane.kake PIE vidzeme PUNKTS lv, www.vidzeme.lv. Vidzemes plānošanas reģions (VPR) pagājušajā nedēļā pulcēja uzņēmējus un biznesa atbalsta institūciju pārstāvjus uz semināru par inovatīvu produktu un pakalpojumu attīstību reģionā. Tā ietvaros uzņēmēji iepazinās ar vairākiem šobrīd aktuāliem biznesa sadarbības piedāvājumiem, ko caur starptautisku brokeru tīklu izteikuši ārvalstu partneri. Jau vairākus mēnešus VPR īstenotā projekta GoSmartBSR ietvaros pieejamās Vidzemes inovāciju brokera Ilonas Platonovas konsultācijas sniedz iespēju mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) pārstāvjiem uzzināt par to potenciālajām attīstības iespējām, tostarp perspektīvām pārrobežu tirgus nišām un iespējām. Semināra laikā I.Platonova prezentēja sadarbības piedāvājumus, ko izteikuši pārstāvji no tādām valstīm kā Polija, Igaunija, Lietuva, Vācija, Somija un Dānija. Prezentācijā izskanēja ārvalstu uzņēmumu sadarbības piedāvājumi produktu testēšanai un sertificēšanai, bioresursu pētniecībai, kvalificēta darba spēka piesaistei, izejvielu piegādātājiem un apakšuzņēmējiem tādās jomās kā informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, loģistika, mēbeļu ražošana, pārtikas ražošana u.c. Regulāri tiek saņemta informācija par arvien jauniem sadarbības piedāvājumiem, tāpēc pēc prezentācijas I.Platonova aicināja ieinteresētos Vidzemes uzņēmējus pieteikties uz individuālu konsultāciju, lai detalizētāk iepazītos ar ārvalstu uzņēmumu piedāvātām sadarbības iespējām un rīcības plānu tās īstenošanai. Konsultācijas notiek katru nedēļu Cēsīs un Valmierā. Semināra laikā uzņēmēji varēja klātienē konsultēties ar Latvijas Investīciju un attīstības aģentūras (LIAA) Tehnoloģiju skautiem, kuri ikdienā palīdz uzņēmumiem veicināt inovācijas. Tehnoloģiju skauti veicina sadarbību starp pētniecību un uzņēmējiem, pārzina valsts zinātnes institūcijas, to personālu un sniegtos pakalpojumus. Uzņēmējs, kurš plāno attīstīt jaunu produktu, pakalpojumu vai ražošanas tehnoloģiju, var saņemt LIAA Tehnoloģiju skautu palīdzību atbilstošu zinātnes organizāciju vai pētnieku atrašanā, kuru kompetencēs ietilpst konkrēto jautājumu risināšana. Semināra noslēgumā diskusijā par VPR sagatavoto pētījumu par reģiona viedās specializācijas attīstību un plānotajām rīcībām Vidzemē klātesošie atzina, ka šāds pētījums ir nozīmīgs solis inovāciju ekosistēmas attīstībai reģionā. Rīcības plānā iekļautas aktivitātes, lai uzlabotu atbalsta instrumentus inovāciju vides veicināšanai Vidzemē viedās specializācijas jomās. Viens no VPR piedāvātajiem rīcības plāna risinājumiem paredz nodrošināt, ka uzņēmējiem ir pieejamas speciālistu konsultācijas, lai palīdzētu virzīties cauri atbalsta projektu dažādajiem īstenošanas etapiem, iekļaujot arī sadarbību ar pētniecības institūcijām. Īpaši tika izcelta nepieciešamība izvirzīt pēc prioritātēm rekomendētās rīcības, visvairāk norādot uz nepieciešamību atbalstam “Inovāciju projektu vadība” un “Inovāciju Laboratorija”, kas kalpotu par vienotu platformu, kurā satiekas nozares uzņēmēji ar zinātniekiem. Tematiskās diskusijas laikā izvērtās diskurss par Industrijas 4.0 iespējām, un vai tās vispār ir piemērojamas MVU, vēlreiz norādot uz nepieciešamību par to informēt uzņēmējus. Diskusijas vadītāja un projekta ecoRIS3 pētniece Līga Brasliņa atzīst, ka pašlaik pastāv daudz mītu, ko Industrija 4.0 var vai nevar izdarīt, un daļa no tiem ir balstīti vispārīgos priekšstatos. Diskusija apliecināja, cik šis jautājums industrijai ir nozīmīgs. Šobrīd VPR organizē rīcības plāna apspriešanu ar visām iesaistītajām pusēm – valsts iestādēm, zinātnes un pētniecības institūcijām, kā arī biznesa sektoru un šī diskusija bija daļa no aktivitātes. Diskusijas laikā sniegtās rekomendācijas tika ņemtas vērā, papildinot rīcības plāna redakciju. Semināru organizēja VPR tā īstenoto projektu ecoRIS3 (Interreg Europe) un GoSmart BSR (Interreg Baltijas jūras reģions) ietvaros. Informāciju sagatavoja Ieva Bīviņa, projekta EcoRIS3 sabiedrisko attiecību speciāliste, Vidzemes plānošanas reģions, tālr.: +371 28674617, e-pasts: ieva.bivina PIE vidzeme PUNKTS lv un Liene Leonoviča, projekta GoSmartBSR sabiedrisko attiecību speciāliste, liene.leonovica PIE vidzeme PUNKTS lv, mob.t. +371 27724884. Projekta mājaslapa: https://gosmartbsr.eu/ |
|