Arhīva kalendārs
Šo dzejas izrādi droši var saukt par skatītāju mīlētu! Pagājušajā gada augustā Mārtiņš Vilsons vēra savas mājas durvis pasākumam „Čaks lauku mierā Vilsona verandā”, kurā vasaras vakaru mieru un dzejas izrādi varēja baudīt mājas atmosfērā, turpinot to arī šogad. Skatītāju novērtēta un iedvesmota, izrāde jau otro gadu rudenī dodas arī ārpus mājas un to var baudīt kā „Čaks. Vilsons. Iedomu spoguļi.”. Veidojot izrādi, Mārtiņš Vilsons no vairākiem dzejas krājumiem, izraudzījies tās dzejas līnijas, kas gluži kā dzīvē tā vai citādi visas sakņojas mīlestībā. Mārtiņš saka: „Vēlos skatītājus aizvest prom no steigas un ikdienības. Rosināt padomāt par laiku, par vērtībām, par mīlestību. Esmu drošs – dzejas izrāde „Čaks. Vilsons. Iedomu spoguļi.” atklās ne tikai Čaku kā mīlestības dzejnieku, bet jūtīgu vārdu meistaru, kas dzejā ielicis savus pārdzīvojumus un dzīves pieredzi. Esmu izvēlējies to dzeju, kas rezonē manī pašā.” Par čakisku līdzdomāšanu Mārtiņš Vilsons ir apbalvots divas reizes: 2021. gadā tika pasniegta Aleksandra Čaka balva par spilgtu un ilggadīgu devumu Aleksandra Čaka dzejas uzvedumu veidošanā un dzejnieka daiļrades vērtību apliecinājumu izrādē „Čaks lauku mierā Vilsona verandā”; 2014. gadā par A. Čaka daiļrades popularizēšanu piešķirta A. Čaka piemiņas nozīmīte. Pasākums norisināsies Valmiermuižas alus viesistabā šaurā lokā un mājīgā atmosfērā. Pirms izrādes aicinām ciemoties Valmiermuižas alus virtuvē un izbaudīt nesteidzīgu maltīti, kurai krodzinieki pieskaņos Valmiermuižā brūvētās garšas. Pasākuma ilgums 1 stundu 15 min. vai kamēr raisās dzejas iedvesmotas sarunas. Biļetes var iegādāties Bezrindas.lv. Rīko: Vilsons Production un Valmiermuižas kultūras biedrība. Atbalsta: Valmiermuižas alus darītava, garškopju kustība GARDU MUTI, Aleksandra Čaka memoriālais dzīvoklis.
Plašākai informācijai: Valmiermuižas kultūras biedrība, kultura PIE valmiermuiza PUNKTS lv, tālr. nr.: 27337798.
Konferencē ar priekšlasījumu “No Vaidavas līdz Romai” uzstāsies Latvijas Nacionālā mākslas muzeja Kolekciju un zinātniskās izpētes nodaļas (18.gs.–20.gs. I puse) vadītāja, mākslas vēsturniece Aija Brasliņa, par Niklāva Strunkes dekoratīvās mākslas projektiem ar priekšlasījumu “”Sociāli noderīga” māksla” uzstāsies Latvijas Arhitektūras muzeja vadītāja, mākslas vēsturniece Ilze Martinsone, ar priekšlasījumu “Mākslas darbi kā “bezsaimnieka manta”” uzstāsies Vidzemes Augstskolas profesors, mākslas vēsturnieks Jānis Kalnačs, savukārt par Niklāva Strunkes un Martas Rasupes dzīves ceļu saskares punktiem ar priekšlasījumu “Manas ilgas pēc Itālijas ir neizsakāmi lielas” uzstāsies Latvijas Nacionālās bibliotēkas sociālo un humanitāro zinātņu lasītavas nozaru informācijas eksperte Astra Šmite. Niklāvs Strunke, gleznotājs, grafiķis, grāmatu ilustrators un scenogrāfs, viens no izcilākajiem latviskā stila iedibinātājiem grāmatu grafikā. Mākslinieks, kurš pārliecinoši un spilgti apliecinājis sevi Eiropas mākslinieciskā avangarda apritē. Ekscentrisks, temperamentīgs – košs gan dzīvē, gan mākslā. Mākslinieks, kura vārds ierakstīts Latvijas Kultūras kanona sarakstā. Niklāvs Strunke bija karavīra dēls, mežsarga mazdēls trešajā paaudzē, pirmos dzīves gadus pavadījis kazarmu vidē Polijā, bet latviešu valodu un latvisko dzīvesziņu mācījies, dzīvodams “Palmēnos”, dzimtas mājās Vaidavā. Apkaimes dabas skaistums, vectēva darba tikums, vecmāmiņas uzburtā pasaku un leģendu pasaule vēlāk atspoguļojas mākslinieka daiļradē. Nereti savus ar mākslu saistītos rakstus Strunke parakstījis ar pseidonīmu Palmēnu Klāvs. Tomēr, kā apliecinājis mākslinieks, turpmākajās dzīves gaitās par viņa otro dzimteni kļuva Itālija, bet Roma – par mūža mīlestību. Romā Testaccio kapsētā viņa mūža mājas rotā krusts ar uzrakstu latviešu valodā “Māksla ir mūžīga”. Gaidīsim jūs Palmēnu Klāva dzimšanas dienas svinībās Vaidavā! Programma:Plkst. 14.00 tikšanās “Palmēnu” sētā:
Vaidavas Kultūras un amatniecības centrā:
Informāciju sagatavoja:
Izrādes “Sanatorija” darbība norisinās kādā Norvēģijas mazpilsētā, kas sāk piedzīvot savu uzplaukumu. Pilsētā ir uzcelta sanatorija, sākas iebraucēju pieplūdums, ceļas nekustamo īpašumu cenas. Katrs pilsētas iedzīvotājs izjūt labumu no tā, ka šeit sāk veidoties kūrorts. Bet “veiksmes stāsts” izrādās apdraudēts un var pat beigties, jo sanatorijas galvenais ārsts Tomass Stokmans atklāj, ka ūdens, ko saņem pilsēta, ir saindēts un kaitīgs veselībai... Režisors Jānis Kaijaks par izrādes ieceri stāsta: “Norvēģu klasiķis Henriks Ibsens savai 1882. gadā sarakstītajai lugai devis izaicinošu nosaukumu: “Tautas ienaidnieks”. Un tiešām – šajā darbā atrodamas tēmas, kuras arī mūsdienās izskan provokatīvi un asi, jo pašā būtībā sabiedrībā, kādu to savulaik redzēja Ibsens, nekas nav mainījies. Bet luga nav tikai un vienīgi par politiku, tajā cieši savītas mīlestības, nodevības, ģimenes tēmas, un izrāde katram tās skatītājam uzdos jautājumu: “Bet ko darītu tu? Kāda būtu tava izvēle?”” Vienlaikus izrāde “Sanatorija” ir īpašs notikums, jo ieved skatītāju vēsturiskajā sanatorijas “Ogre” ēkā, kurā atrodami unikālie latviešu mākslinieka Anša Cīruļa sienu gleznojumi. Iestudējuma radošā komanda: režisors – Jānis Kaijaks, māksliniece – Ilze Kupča-Ziemele, gaismu mākslinieks – Oskars Pauliņš, skaņu, gaismu operatori – Mārtiņš Andersons, Austra Matveja, radošā direktore – Ieva Rodiņa u.c. Lomās: Guntars Arājs, Astra Kolberga, Katrīna Anna Ozoliņa, Guntis Kolbergs, Pēteris Zilberts, Kalvis Kravalis, Arturs Mālnieks, Andris Peismalietis, Juris Gasparovičs u.c. Pirmizrāde: 30. oktobrī plkst. 18:00, tuvākās izrādes: 5. un 6. novembrī plkst. 18:00 sanatorijā “Ogre” (Gaismas prospektā 2/6, Ogrē). Biļetes: 16 EUR “Biļešu paradīzes” kasēs visā Latvijā un internetveikalā www.bilesuparadize.lv. Izrādes tapusi ar Vidzemes plānošanas reģiona, Latvijas Valsts mežu un Valsts Kultūrkapitāla fonda projekta finansējumu, kā arī ar Ogres novada Kultūras centra, Ogres novada pašvaldības un metālapstrādes uzņēmuma “LS Steel” atbalstu. Vairāk informācijas: Ogres teātra mājaslapā www.ogresteatris.lv, teātra kontos sociālajos tīklos Facebook un Instagram.
Informāciju sagatavoja: |
|