Arhīva kalendārs
Ap 400 tirgotāju gan no Valmieras un Valmieras novada, gan no Rīgas, Salacgrīvas, Limbažiem, Gulbenes, Alūksnes, Aizkraukles, Jelgavas, pat Tukuma, Kuldīgas u.c. sabrauks Valmierā, līdzi vedot gardumus un dažādus darinājumus. “Piedāvājumā ir plašs ziemas preču piedāvājums – cimdi un zeķes, cepures un šalles, mēteļi un pančo. Ir plašs koka izstrādājumu klāsts. Un, protams, ēdamlietas – gan saldummīļiem ievārījumi, sukādes, kūkas un piparkūkas, gan brangāki meistarstiķi – maize, zivis, sieri un kūpinājumi,” stāsta Valmieras muzeja direktore Iveta Blūma. Tirgus kņadu papildinās kāds īpašs skanējums – leijerkastes mūzika, turklāt par noskaņu rūpēsies arī ielu muzikanti. Rudens krāsas un tirgus ritmu dzirdēsim arī divu pūtēju orķestru skanējumā – Vecpuišu parkā plkst. 11.00–11.30 uzstāsies Valmieras Brīvprātīgo ugunsdzēsēju biedrības pūtēju orķestris, bet plkst. 12.00–12.30 – Dikļu pūtēju orķestris. Īstos vārdus labam garastāvoklim skandēs folkloras kopa “Mežābele” (plkst.11.30–12.00), folkloras kopa “Dzīne” (plkst. 13.00–13.30) un tautasdziesmu draugu kopa “Stutes” (plkst. 13.30–14.00). Par lustīgu tirgus izskaņu parūpēsies jautro ziņģu kapela “Abulmalas Burlakas”, Vecpuišu parku pieskandinot plkst. 14.30–15.00. “Amatniecības tirgū rādīt vēsturiski saglabājušos amatus ir latviskā dzīvesziņa, īpašais kods. Amatnieku tirgus ir daudz vairāk par iepirkšanos – tā ir tautas tradīcija. Lai tradīcija, kas nākusi no senčiem, būtu dzīvotspējīga, tā jāpārņem un jāattīsta no paaudzes paaudzē. Tāpēc līdz ar tirgošanos un kultūras programmu piedāvājam arī apgūt ko jaunu. Vai zināt, kā skan mūzikas instruments ratu lira? Par to un vēl citiem senajiem instrumentiem pastāstīs un tos demonstrēs Līga Jeleviča (Vecpuišu parkā plkst. 11.00–14.00). Savukārt zāļu zinātāja Zeltīte Kaviere pastāstīs par dabas veltēm, kas tieši rudenī būs būtisks atbalsts veselības uzlabošanā (Vecpuišu parkā plkst. 13.00–14.00).” Īpaši padomāts arī par mazākajiem Simjūda tirgus apmeklētājiem – plkst.12.30–13.00 Vecpuišu parkā aicinām noskatīties leļļu teātra izrādi ar rudenim īsteni atbilstošu nosaukumu “Sēņu piedzīvojumi”. Tirgus Valmierā rīkots kopš viduslaikiem, vēlāk augot un attīstoties ar īpašo Simjūda vārdu. Tādējādi tas ir viens no vecākajiem Vidzemē, pēdējais pirms ziemas iestāšanās. Kalendārā atzīmētā Sīmaņa un Jūdas diena oktobra beigās vēlāk deva tirgum atpazīstamo nosaukumu. Bijuši laiki, kad tirgus bija savdabīgi svētki trīs dienu garumā, ko apmeklēja gan lieli, gan mazi, pat ganiņam bija jādod iespēja vienu dienu izbaudīt tirgu pašā Valmieras viducī. Valmierieši un viesi Simjūda gadatirgu atkal iepazina, sākot no 1996. gada, kad Valmieras muzejs, godinot tradīcijas un tautas amata prasmes, atjaunoja vēsturisko Simjūda gadatirgu. Simjūda tirgus laikā, no plkst. 7.00 līdz 18.00, gaidāmi satiksmes ierobežojumi. Būs slēgta Rīgas iela posmā no Dārza ielas līdz A. Upīša ielai. Sabiedriskais transports virzienā uz Rīgu kursēs maršrutā Baumaņa iela, Beātes iela un Limbažu iela. Pasažierus apkalpos autobusu pieturā K.Baumaņa ielā un Beātes ielā (pretim veikals “Austris”). Virzienā uz Valmieras autoostu autobusi kursēs maršrutā Semināra iela, L. Paegles iela, Diakonāta iela. Pasažierus apkalpos autobusu pieturā Semināra ielā un Diakonāta ielā. Valmieras pilsētas 7. maršruta autobuss virzienā no Valmiermuižas uz centru kursēs gar tirgu. Informāciju sagatavoja:
"Rudens, veļu laiks; nekas pārdabisks, tikai mistisks - pasaule viegli pārmainās. Būs Radoša Svinēšana - darbi taps tepat uz skatuves … veļu laiks ir privāts laiks - iekšējām domām, iekšējiem dialogiem ar tuviem cilvēkiem pagātnē; arī - nākotnei: topošajiem lēmumiem, virzieniem, vīzijām. Darbs ar sevi. Mūziķiem būs darbs ar sevi, ar drosmīgiem neordināriem risinājumiem." (Uģa Prauliņa pārdomas par koncertu.) Ieeja pret ziedojumiem. Informāciju sagatavojusi:
Cēsis kā šī pasākuma vieta nav izraudzīta nejauši - te dzimis ievērojamais komponists un ērģelnieks Alfrēds Kalniņš (1879-1951). A.Kalniņš jau 9 gadu vecumā pirmo reizi sēdās pie Cēsu Sv. Jāņa baznīcas instrumenta, ar ērģelēm turpmāk bija saistīts viss viņa mūžs. Alfrēda Kalniņa vārdu nes Cēsu Mūzikas vidusskola, kur jau 37 gadus audzēkņi apgūst ērģeļspēli. Festivāla programma:8. oktobrī pl. 16.00 Rūjienas Sv. Bērtuļa baznīcā Ar šo koncertu festivāla rīkotāji vēlas atbalstīt baznīcas draudzi centienos glābt vērtīgu instrumentu, pievērst plašākas sabiedrības uzmanību kultūrvēstures vērtību saglabāšanai. Viens no koncerta dalībniekiem būs rūjienietis Fēlikss Siliņš, kurš Cēsīs papildus klavierspēlei apgūst arī ērģeļspēli. Fēlikss aktīvi iesaistās dzimtās pilsētas kultūras dzīvē un baznīcas ērģeļu atjaunošanas projektā. Koncertā tiks izmantotas firmas “Viscount” digitālās ērģeles, kopā ar jaunajiem ērģelniekiem muzicēs arī stīgu un pūšaminstrumentu nodaļu audzēkņi. Ar lielu atsaucību koncertā piekrituši piedalīties Rūjienas p/o mūziķi un diriģents Gvido Brenčevs. 9.oktobrī pl.18.00 Cēsu Sv. Jāņa baznīcā Šī koncerta programmu veidojusi valmieriete, Cēsu Mūzikas vidusskolas absolvente, ērģelniece ar ievērojamu koncertpieredzi Līga Ivāne. Līga ir Valmieras Mūzikas skolas klavieru nodaļas pedagoģe, otro gadu māca arī ērģeļspēli. Līgas muzikālie partneri šajā koncertā būs brālis un māsa Līva un Reinis Tomiņi - jauni, spilgti un radoši mūziķi. Koncertā skanēs 21. gadsimtā tapuši Latvijas autoru darbi. 14.oktobrī pl.17.00 Koncertzāles “Cēsis” Ērģeļzālē Šajos koncertos spēlēs topošie mūziķi no Jaunpiebalgas Mūzikas skolas (skolot. Aija Sila), Saldus Mūzikas skolas (skolot. Simona Sunepa), Utenas Mūzikas skolas (Lietuva, skolot. Zita Lukošūniene), Valmieras Mūzikas skolas (skolot. Līga Ivāne), Jūrmalas Mūzikas vidusskolas (skolot. Edīte Deksne), Rīgas Doma Kora skolas (skolot. Vita Kalnciema), Jāzepa Mediņa Rīgas Mūzikas vidusskolas (skolot. Ilze Reine), Jāņa Ivanova Rēzeknes Mūzikas skolas (skolot. Guna Kise) un Alfrēda Kalniņa Cēsu Mūzikas vidusskolas (skolot. Lelde Krastiņa un Sandra Tamane). Ieeja baznīcu koncertos par ziedojumiem. Festivālu rīko Alfrēda Kalniņa Cēsu Mūzikas vidusskola, festivāla mākslinieciskā vadītāja ir Ērģeļklases skolotāja un Cēsu Sv. Jāņa draudzes ērģelniece Lelde Krastiņa. Festivālu atbalsta Vidzemes plānošanas reģions, Latvijas Valsts meži, Valsts Kultūrkapitāla fonds, Cēsu Sv. Jāņa lauku evaņģēliski luteriskā draudze un Alfrēda Kalniņa Cēsu Mūzikas vidusskolas atbalsta biedrība.
Informāciju sagatavojusi: |
|