Arhīva kalendārs
“Šis disks ar grāmatiņu ir unikāls projekts, kurā kapelas “Karikste” enerģētiskais skanējums apvienojumā ar plašajiem danču aprakstiem, zīmējumiem un notīm atspoguļo latviešu dančus vieglā un saprotamā formā,” tā par projektu stāsta Danču krātuves vadītājs Sandis Zučiks. “Es ceru, ka šis būs noderīgs materiāls gan mūzikas mīļiem, gan arī danču pratējiem.” Diskā iekļauti kapelas mūziķu iecienītākie danči. Te atrodami gan seni Vidzemes danči, gan jaunākas pagājušā gadsimta modes dejas, kā arī dažādi sadancošanās danči. Aizkraukles novada kultūras nama kapelas „Karikste” mērķis ir tautas muzicēšanas tradīciju pārmantošana un popularizēšana. Lustīgas un enerģiskas dziesmas dziedātas un spēlētas Latvijas tautas mūzikas svētkos, festivālos, tajā skaitā folkloras festivālā "Baltica", tradicionālo danču pasākumos, latviešu gadskārtu svinībās un Vispārējos latviešu Dziesmu un Deju svētkos. Kapela piedalījusies folkloras festivālos Lietuvā, Horvātijā, Ungārijā, Polijā, Somijā un Melnkalnē, kā arī daudzos citos koncertos un svētkos visā Latvijā. 23 dančus iespēlējuši un iedziedājuši Līga Butāne (vijole), Karīna Zelezneva (vijole), Edvīns Miķelsons (vijole), Elita Tipaine (cītara, mandolīna), Jānis Ostrovskis (kontrabass), Ivica Jendrok (kontrabass), Pēteris Ukrins (bungas, bubins), Agita Reisa-Nielsen (stabule), Anita Ostrovska (akordeons, balss), Adrija Korsakaite (balss), Solvita Baumane (balss), Emīlija Zemniece (balss), Jānis Cielavs (balss). Savukārt grāmatiņas izstrādē piedalījusies Danču krātuves komanda un draugi: Anita Ostrovska (nošu pieraksts), Sandis Zučiks (teksts), Daina Kjakste (dejas apraksti), Beāte Daņilova (zīmējumi), Džeina Dzimtā (teksta redaktore). Projekts tapis ar Latviešu Fonda un Valsts Kultūrkapitāla fonda atbalstu. Grāmatiņa pieejama Jāņa Rozes grāmatnīcās, veikalā “Upe” Vecrīgā, kā arī rakstot sociālajā platformā Facebook lapā – Danču Krātuve.
Sagatavoja Ieva Zīlmane Biedrības “Danču krātuve” sabiedrisko attiecību speciāliste. Kontakti: Biedrība danču krātuve - Sandis Zučiks, 26320128. Kapela Karikste vadītāja Anita Ostrovska 29497587.
Saka, ka acis ir dvēseles spogulis un tās daudz pastāsta. Vai arī soliņam var būt acs un ko tajā katrs varam ieraudzīt, uzzināt aicina mākslinieks Juris Dimiters. Šī būs jau otrā reize, kad soliņa gleznojumā ieraudzīsim viņa neparasto rokrakstu. Soliņu aicinām apskatīt pie Valmieras Mūzikas skolas. Publicitātes foto Arī mākslinieks Andris Vītoliņš otro reizi audeklu nomainījis pret soliņa dēļiem. Par gleznu “Mūžība”, kas rotās soliņu, mākslinieks saka: “Savā darbā es pieskaros pārlaicīgām pasaules vērtībām. Dimants ir kā simbols, runājot par procesiem, kam ir mūžības nozīme. Manuprāt, par šādām fundamentālām vērtībām ir nozīmīgi domāt, jo šobrīd vairumu domu un ideju ātrumā sagrābstām interneta dzīlēs.” Soliņš novietots pie Kazu krācēm. Tieši šobrīd mākslinieces Patricijas Brektes-Pannetjē darbnīcā top Mākslas soliņš. Vai tam būs kāda saistība ar mākslinieces iepriekš radīto gleznojumu – zivīm, kas mīt pie Valterkaniņa, uzzināsim jūnija beigās, kad uz Valmieru ceļos mākslinieces jaunākais darbs. Neparastos mākslas darbus rada arī Valmieras Dizaina un mākslas vidusskolas (VDMV) audzēkņi. Šogad soliņa gleznojumu veidojusi VDMV Reklāmas dizaina nodaļas 3.kursa audzēkne Dārta Zane Jēgere pasniedzējas Ievas Lapiņas-Strazdītes vadībā. Viņas darbs ar nosaukumu “Deficīts saskarsmē” skatāms Krāču kaktā. “Tā ir atsauce uz pandēmijas rādītājiem apstākļiem, kas lieguši tik ierastas un pašsaprotamas lietas kā nejaušus pieskārienus, siltus apskāvienus un otram veltītu smaidu, kuri vēl šobrīd tiek distancēti un slēpti maskās," stāsta Dārta Zane Jēgere. Mākslas soliņi Valmieras pilsētvidi papildinās jau sesto gadu, taču turpmāk tiem būs jauns maršruts – gar Gaujas abiem krastiem. Tādējādi mākslinieka Pētera Līdakas apgleznotais soliņš, kas šobrīd atrodas pie tilta pār Gauju, atainojot lidaparātus ar propelleriem, riteņus un spārnus, tiks pārvietots virs ziedu uzraksta “Valmiera”. Klāva Lora īpašā tehnikā – tekstila pigmenti un rūsas efekts – apgleznotais soliņš, kas šobrīd ir Cēsu un Rūpniecības ielas krustojumā, tiks novietots pie Kazu krācēm. Turpat netālu jaunā mājvieta būs arī Kristīnes Kutepovas apgleznotajam soliņam (šobrīd Rīgas ielā 20), kura dažādie raksti un simboli stāsta par pasaules uzbūvi un ceļa meklējumiem. Pie Kazu krācēm turpmāk līs ķiršu lietus – Signes Vanadziņas šobrīd pie Valmieras Kultūras centra novietotais soliņš. Krāču kakts jaunā mājvieta būs VDMV audzēkņu Elzas Andersones, Elīnas Žurovļevas un Robertas Solovjovas darbam, kas tapa pasniedzējas Ivetas Gudetas vadībā. Šis soliņš aicina piesēst mākoņos, jaunajiem māksliniekiem atainojot izcilā mākoņu gleznotāja Pētera Kundziņa ainavu. Tāpat Valmieras Mākslas soliņu kolekcijā ir Elitas Patmalnieces apgleznotais soliņš pie Valmieras pilsdrupām, aicinot baudīt nakts kluso dabu. Paula Zariņa-Zēmane pie Valmieras Mūzikas skolas iedzīvinājusi mazu cilvēciņu – ainavas vērotāju un domātāju. Turpat blakus ir Ievas Iltneres radītais darbs, izvēloties ornamentālu gleznojumu un dodot savam soliņam vārdu “Gaujas indiāņi”. Virs ziedu uzraksta “Valmiera” dabas skaistumu un īpašo noskaņu atainojuši Vija Zariņa un Kaspars Zariņš. Vilipsōna vadmotīvs soliņa gleznojumā bija mīlestība. Aleksejs Naumovs Gaujas krastā “novietoja” laivas un kuģus. Anna Heinrihsone, apgleznojot soliņu pie Kazu krācēm, domāja par pavasari un vaboles saredzēja kā dzīvus dārgakmeņus. Turpat blakus pavasarim raksturīgais košums valda arī Helēnas Heinrihsones mākslas darbā, atainojot viņai raksturīgos elementus un personāžus – rozes, sejas, kājas un pat galvaskausu, kas ir mūžīgās dzīvības simbols. Pie krācītēm ir arī Ievas Jurjānes apgleznots soliņš. Māksliniece, iegravējot uz soliņa tekstu, kā krāsu pigmentu saistvielu izmantoja karstu kausētu vasku. Aicinām doties pastaigā un apskatīt Mākslas soliņus! Informāciju sagatavoja: |
|