Arhīva kalendārs
Valmiermuižas parks ir iedzīvotāju pulcēšanās vieta ikdienā, organizētos pasākumos, brīvā laika pavadīšanas vieta, kā arī satikšanās un socializēšanās vieta. Parkā pieejams arī bērnu rotaļu laukums muižas stilistikā, kā arī nojume, kurā paslēpties no lietus vai pārlieku spožas saules. Turpat pieejama arī grāmatu apmaiņas mājiņa, kurā katrs interesents var ielikt jau izlasītu grāmatu, kas mājās krāj putekļus, vai arī paņemt lasīšanai kādu no citu atnestajām grāmatām. Ikdienā Valmiermuižas parkam ir dažnedažādi apmeklētāji – sākot no vietējiem iedzīvotājiem, tuvējā bērnudārza un Valmiermuižas jātnieku skolas audzēkņiem, Valmiermuižas alus darītavas, virtuves un tirgotavas apmeklētājiem, beidzot ar kultūras, sporta pasākumu apmeklētājiem, kultūras mantojuma un vēstures cienītājiem, Latvijas un ārvalstu tūristiem. Lai veiksmīgāk uzņemtu visus viesus, parkā uzstādīti 6 jauni, īpaši dizainēti un muižas stilistikā iederīgi soliņi ap senajiem kokiem – gluži kā sendienās.
Projekts „Pasākumu baudīšana un brīvā laika pavadīšana muižas sajūtās” (Nr. 20-09-AL29-A019.2204-000005) top Eiropas Savienības Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) Latvijas Lauku attīstības programmas 2014.–2020.gadam apakšpasākuma: 19.2 „Darbības īstenošana saskaņā ar sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģiju” aktivitātes: 19.2.2 „Vietas potenciāla attīstības iniciatīvas” ietvaros. Projektu īsteno caur biedrību „No Salacas līdz Rūjai”, solus izgatavoja un uzstādīja SIA „Zaļās pēdas”. Projektu atbalsta Burtnieku novada pašvaldība un Valmiermuižas alus darītava. Video: https://youtu.be/FHbknzyky1o Plašākai informācijai: Valmiermuižas kultūras biedrība, kultura PIE valmiermuiza PUNKTS lv, tālr. nr.: 27337798.
Valmiermuižā šoreiz izcelsim ļaudis, kuri jaudā – kuriem pašiem, viņu darbiem un izpausmēm raksturīga jauda – mūzikā, amatniecībā, dzīves uztverē. Viens no jaudīgākajiem elementiem ir dzelzs, ko dabā nevar tīrā izpausmē sastapt. Līdz ar to gan sviests, gan dzelzs ir kultūras produkts – tīra, dabiska manta, kura radusies, cilvēkam jaudīgi uz to iedarbojoties. Pandēmijas laiks, kas, cerams, vasaras noslēgumā būs jau pierimis, daudziem lika ieturēt garu pauzi, izvērtēt savas prioritātes un pielāgot ikdienu, tāpēc festivāla apmeklētājiem vēlamies sniegt jaunu, jaudīgu uzrāvienu – kuļam sviestu un kaļam dzelzi! Etnofestivāls SVIESTS ir iesaistījies Radošās Eiropas projektā „NuFolk – Global Connections”, kā ietvaros tiek veidots starptautisks folka orķestris, kurš uzstāsies arī Valmiermuižā. Galvenie ārzemju viesi būs jaudīgais un teatrālais ukraiņu dāmu grupējums „Dakh Daughters”. Latviešu etnomūziku pārstāvēs pieredzējušie „Skyforger” akustiskā skanējumā, kā arī jestrie „Rahu the Fool” un „Kaktu balles muzikanti”, kas vakaru noslēgs ar dančiem. Īpaša un maģiska festivāla atpazīšanas zīme ir uguns skulptūra, kuru radīs mākslinieks Jordi NN no Spānijas kopā ar igauņu skaņu mākslinieku Silver Sepp – taps muzikāli skanoša vides skulptūra, kuru vakara gaitā aizdedzinās. Publicitātes foto Vairāk informācijas par pasākuma programmu etnosviests.lv, kā arī, pievienojoties pasākumam Facebook. Pasākuma dienas daļa ir bez maksas. Ieejas maksa vakara cēlienam, biļetes iegādājoties pirms notikuma, ir 10,00 EUR, bet pasākuma dienā 15,00 EUR (bērniem līdz 13 g.v. bez maksas). Biļešu tirdzniecība tiks atsākta, kad tuvosies pasākums un būsim droši par tā īstenošanas iespējām. Etnofestivālu SVIESTS rīko Valmiermuižas kultūras biedrība un Kultūras menedžmenta centrs „Lauska”. Atbalsta Valmiermuižas alus darītava, Burtnieku novada pašvaldība, Valmieras pilsētas pašvaldība, Valsts kultūrkapitāla fonds, garškopju kustība „Gardu muti” un citi labvēļi. Plašākai informācijai:
Pirmajā daļā no plkst.10.00 līdz 11.30 Valmieras Eiropas kultūras galvaspilsētas 2027 pārstāvji iepazīstinās ar Valmieras pilsētas un topošā novada ieguvumiem, kandidējot uz Eiropas kultūras galvaspilsētas statusu 2027.gadā, programmas stratēģiskajiem virzieniem un līdz šim paveikto gan darba grupu procesos, gan programmas izstrādē. Savukārt dažādu radošo nozaru pārstāvji dalīsies ar savu pieredzi, risinot līdzvērtīgus stratēģiskos izaicinājumus. Par paveikto un būtiskākajiem secinājumiem stāstīs Inese Dābola, Rīgas Starptautiskās laikmetīgās mākslas biennāles stratēģisko partnerattiecību direktore, Anna Muhka, Latvijas Nacionālās bibliotēkas korporatīvās komunikācijas vadītāja, Rīga 2014 starptautiskās komunikācijas un mārketinga vadītāja, un Matīss Šteinerts, arhitekts – antropologs. Līdzdalības foruma otrajā daļā no plkst.15.00 līdz 17.00 ikviens Valmieras pilsētas un topošā novada iedzīvotājs ir aicināts piedalīties darba grupās Zoom platformā, kurās kopīgi tiks radītas idejas un meklēti risinājumi, kas kļūs par daļu no Valmieras Eiropas kultūras galvaspilsētas 2027 programmas piedāvājuma. Pieteikšanās Zoom darba grupām ŠEIT. Foruma rīta un pēcpusdienas sesijas vadīs Mārtiņš Eņģelis, LTV raidījumu “Ielas garumā” un “Kultūrdeva” veidotājs un pilsētvides pētnieks. Valmieras pilsētas pašvaldība tiešsaistes līdzdalības forumu divās daļās organizē sadarbībā ar multimediju satura un pasākumu producēšanas uzņēmumu “Story Hub”. Ceļš uz Eiropas kultūras galvaspilsētas statusu sācies vienlaikus ar topošā Valmieras novada kultūras stratēģijas izstrādi. Tajā iesaistītas nevalstiskās organizācijas, radošo un kultūras industriju pārstāvji, izglītības un kultūras iestādes, kā arī dažādu saistīto nozaru profesionāļi. Eiropas kultūras galvaspilsētas statuss 2027.gadā topošā Valmieras novada kultūras stratēģijā izvirzīts kā ambiciozs mērķis. Lēmumu piedalīties iniciatīvā Valmieras pilsētas pašvaldības dome atbalstīja 28.janvārī, programmas īstenošanai nosakot vairākus mērķus, tajā skaitā veicināt Valmieras pilsētas un Valmieras novada ekonomisko izaugsmi, nacionāli un starptautiski konkurētspējīgas kultūrvides attīstību, kultūras infrastruktūras atjaunošanu, atpazīstamību nacionālā un starptautiskā mērogā, kā arī izglītotas, aktīvas, radošas un uz videi draudzīgu dzīvesveidu orientētas sabiedrības attīstību, iedzīvotāju līdzdalību un iesaisti sabiedrībai nozīmīgās norisēs, pilsētvides attīstībā, kultūras un jaunrades procesos. 2027.gadā Eiropas kultūras galvaspilsētas nosaukums tiks piešķirts vienai Latvijas un vienai Portugāles pilsētai. Informāciju sagatavoja:
Mākslas festivāla laikā, veidojot vides mākslas objektus, zinātniski radošā komanda izskata dažādu dzīvotņu izzušanas problemātiku. Tas ir tiešs videi nedraudzīgas saimniekošanas rezultāts, norādot uz sekām ilgtermiņā. Šī gada festivāla tēma ir “Kad bites no planētas pazudīs pavisam, cilvēkam paliks tikai četri gadi, ko izdzīvot” (Moriss Meterlinks). Projekta "Maģistrāle PĻAVA" laikā Valmierā tiks veidota dabiskā pļava, vairojot un stiprinot pilsētā sastopamo augu un dzīvnieku bioloģisko daudzveidību. VDMV iecerējusi dabiskajā pļavā izpļaut noteiktas kontūras – celiņus un/vai laukumus –, kur apmeklētājiem iespējams vērot dabiskās un mākslīgi veidotās vides atšķirības. Tādējādi uzmanība tiks vērsta uz dabiskās pļavas daudzveidību pret kultivētā zāliena vienveidību. Objektu laika gaitā līdz GreenFest’21 Mākslas festivāla beigām oktobrī paredzēts pakāpeniski papildināt ar vizuālā herbārija attēliem, nosaukumiem latviešu un latīņu valodās un aprakstiem – dabas studiju zīmējumiem, kurus mākslas skolas audzēkņi radīs plenēra laikā. Tāpat arī tiks piesaistīti nozaru speciālisti un organizēti izglītojoši pasākumi pļavā. Objektā paredzēta arī privātās pamatskolas ZAĻĀ SKOLA audzēkņu veidotas bišu un kukaiņu mājiņas uzstādīšana, sadarbībā ar Vidzemes Augstskolu plānota objekta iemūžināšana ar dronu, citu sadarbības partneru un iedzīvotāju iesaiste. Vides mākslas darbs “Maģistrāle PĻAVA” atradīsies Dīvaliņa pļavās Valmierā. Tā ir ar plašiem, ik gadu pļautiem, bet ne mērķtiecīgi veidotiem zālājiem klāta teritorija, kur pļavas zaļajā zonā krustojas cilvēku iestaigātas mazās maģistrāles. “Maģistrāle PĻAVA” tiks veidota tuvāk Lucas un Palejas ielām esošajā Dīvaliņa pļavu zonā. Teritorijā tiks izpļauts papildu maģistrāles raksts, veidojot pļavas un pilsētas mijiedarbību, rosinot asociācijas ar urbanizācijas elementiem – ceļi, maģistrāles, artērijas. Šādā veidā pilsētas iedzīvotāji un viesi aicināti novērtēt Latvijas dabas mantojumu – dabiskās pļavas, kas bagātas ar ārstnieciskām, kā arī šobrīd jau apdraudētām augu sugām. “”Maģistrāle PĻAVA” būs vienlaikus mācību vide arī visiem tās apmeklētājiem – vai un kā spēsim šādu dabas bagātību veidot un saglabāt tepat mums līdzās. Tā būs dabas un cilvēka mijiedarbība, kur katrs būsim aicināti paviesoties, baudīt un mācīties, taču arī saudzēt un arvien vairāk iestāties par šādu dabas bagātību saglabāšanu un vairošanu,” par “Maģistrāli PĻAVA” stāsta VDMV direktore Inese Mētriņa. Pļava sāks ziedēt jau šajā vasarā, bet nākamajā gadā krāšņo ziedu būs vēl vairāk, jo augu atjaunošanai un augšanai nepieciešams ilgāks periods. "GreenFest' 21 Mākslas festivālu" organizē biedrība "GreenFest". Mākslas festivāls veidojies no "GreenFest", kas pēdējo trīs gadu laikā kļuvis par gaidītu notikumu Siguldā, Zaļās Villas kvartālā, aicinot pievērsties tādām vērtībām kā "Dzīvo zaļi. Rīkojies viedi. Dzīvo veselīgi". Šis ir pirmais gads, kad notiek GreenFest Mākslas festivāls, kas tiecas dabīgi plesties pa Gaujas Nacionālā parka teritoriju, lai kļūtu par pirmo bioloģisko reģionu Latvijā. Valmierā plānota divu Mākslas festivāla vides mākslas objektu izveide. Mākslas festivāla šī brīža sadarbības partneri ir Siguldas novada pašvaldība, Valmieras pilsētas pašvaldība, Cēsu pilsētas Mākslas skola, Cēsu novada pašvaldība, VDMV, Siguldas Mākslu skola "Baltais flīģelis", Latvijas Mākslas akadēmija, LKA Kultūras koledža, Vides Risinājumu institūts, sociālais uzņēmums “Visi var” un biedrība “Cerību Spārns”. Projekta kuratori ir Jānis Ķīnasts, Gints Sippo, Antra Priede, Karīna Vītiņa un Eva Vēvere. Projekts piesaista vides ekspertus un pētniekus, lai zinātniski iedziļinātos tēmas būtībā, – Janu Simanovsku, Dainu Bojāri, Edgaru Bojāru un Rūtu Abaju no Vides Risinājumu institūta. Informāciju sagatavoja:
Rubenes evaņģēliski luteriskajā baznīcā izveidotā multimediālā ekspozīcija pretendē uz Latvijas Dizaina gada balvu kategorijā “Vides un interjera dizains”.Kopumā 2021. gada konkursā tika saņemts 150 pieteikumu, kas ir līdz šim vislielākais iesniegto darbu skaits, un no tiem starptautiska žūrija dalībai konkursa 2. kārtā izvirzīja 30 darbus. Rubenes baznīcas atjaunošanas darbu ietvaros “Dd studio” radījusi multimediju ekspozīciju “Pa hronikas pēdām”, kas baznīcas apmeklētājus iepazīstina ar apkārtnes vēsturi no 13. gs. līdz mūsdienām, īpaši akcentējot Livonijas Indriķa ieguldījumu. Ekspozīcija Rubenes baznīcā veidota tā, lai organiski iekļautos atjaunotās baznīcas vidē un netraucētu tās pamatfunkcijai – dievkalpojumiem. Daļa baznīcas ir atvērta apmeklētājiem visu diennakti, līdz ar to ekspozīcija ir apskatāma jebkurā laikā. Tās galvenais elements ir interaktīva projekcija, kuru var vadīt no skārienekrāna. Projekcija dod tēlainu ieskatu baznīcas vēsturē ar video palīdzību, kā arī izgaismo nozīmīgākos interjera elementus. Plašāku informāciju par baznīcu var iegūt skārienekrānā , vērojot multimediālu projekciju uz lūgšanu telpas sienas, kā arī planšetēs, kas izvietotas uz stikla sienas un atdala altāra daļu no ekspozīcijas. Papildus izveidots vēsturisks ekspozīcijas skapis, kas glabā nozīmīgākos vēsturiskos Rubenes baznīcas mākslas priekšmetus. Ekspozīcijas autori ir “Dd studio” komanda: J.Mitrevics, Ģ.Reiniks, L.Zaneripa, M.Ikerts, L.Pumpure, I.Zigerte, K.Ņikiforovs, I.Bērziņš, K.Mūrnieks. Ekspozīcija tapusi, Rubenes evaņģēliski luteriskajai draudzei ar Kocēnu novada pašvaldības atbalstu īstenojot projektu “Kultūra, vēsture, arhitektūra Gaujas un laika lokos”. Projektu līdzfinansē Eiropas Reģionālās attīstības fonds, valsts budžeta līdzekļi, Kocēnu novada pašvaldības līdzfinansējums un Rubenes evaņģēliski luteriskās draudzes līdzfinansējums, kas iegūts, pateicoties sabiedrības ziedojumiem. Latvijas Dizaina gada balvas apbalvošanas ceremonija notiks 28. maijā plkst. 19.00 Rīgā, Āgenskalna tirgus paviljonā. Ceremonija būs redzama arī tiešraidē Latvijas Dizaina gada balvas "Facebook" kontā un mājaslapā www.dizainabalva.lv, kā arī www.delfi.lv. 2021. gada Latvijas Dizaina gada balvas žūrijā darbojas astoņi locekļi no sešām valstīm. Žūrijas priekšsēdētājs – Martins Fosleitners (Austrija), žūrijas locekļi: Anete Žukova (Latvija), Egle Opeikiene (Lietuva), Pjotrs Svjateks (Lielbritānija), Bars Davidoviči (Izraēla), Patriks Abatista (Itālija), Rikardo Kapuco (Itālija) un Pēteris Bajārs (Latvija).
Informāciju sagatavoja: Elīna Upīte Kocēnu novada domes Sabiedrisko attiecību speciāliste Mob.tel.: 26115449 E-pasts: medijiem PIE kocenunovads PUNKTS lv
Vairāku nedēļu garumā katru dienu Valmieras muzeja Facebook lapā un Youtube kanālā no 5.maija tiek publicēts jauns video, atklājot muzeja aizkulišu stāstus. “Video galvenie varoņi ir muzejnieki, vairāk pastāstot par tiem darbiem, kas iedzīvotājiem ir neredzami un pat, iespējams, būs atklājums, ka kas tāds muzejā tiek darīts. Arī mums bija interesanti ieraudzīt kolēģu stāstu nianses. Piemēram, kā tiek tulkoti senie dokumenti no valodas, kas mūsdienās vairs nepastāv, kā pareizi jātīra sena fotogrāfija vai grāmata. Kamēr muzejs slēgts apmeklētājiem, liela daļa kolēģu iesaistās fotogrāfiju, dokumentu un iespieddarbu veco iesaiņojumu nomaiņā uz jaunu, bezskābes iesaiņojumu. Kad tas izdarīts, katrs materiāls tiek skenēts un ievietots digitālajā katalogā. Šo materiālu kopskaits ir vairāki desmiti tūkstoši, un darbs ir laikietilpīgs. Video, ko aicinām uztvert kā izzinošu materiālu, ir mūsu pašu veidoti – izvēlētās tēmas, video dažādie formāti, saturs. Vislielākais paldies izstāžu organizatorei Artai Rozītei, jo šis process tieši viņai bija milzīgs izaicinājums – filmēšana, montēšana, viss līdz gatavam rezultātam. Citāds video ar nosaukumu “Tā es redzu muzeju” skatītājus sagaida mūsu profesijas svētku dienā – 18.maijā. Valmieras Dizaina un mākslas vidusskolas profesionālās ievirzes izglītības programmas 3.klases un interešu izglītības pulciņa “Animācija” audzēkņi (7–12 gadi) skolotājas Lāsmas Lopatko vadībā sagatavojuši veltījumu visiem muzeja darbiniekiem. Animācijā varēsim vērot, kā bērni redz muzeju. Vēlam izbaudīt maiju, Muzeju mēnesi, ar jauniem piedzīvojumiem, emocijām un sauli!” tā Valmieras muzeja Izstāžu un pasākumu nodaļas vadītāja Guna Medne. Starptautisko muzeju dienu 18.maijā visā pasaulē atzīmē kopš 1977.gada, savukārt Latvijā un arī Valmierā – kopš 1978.gada. 2005.gadā, kad Valmierā atklāja muzeja Izstāžu namu, notika pirmā starptautiskā Muzeju nakts akcija. Valmieras muzeja kolektīvs tradicionāli šajā laikā godina ilggadējos darbiniekus, apciemo pensionētos kolēģus, kā arī apmeklē aizsaulē aizgājušo kolēģu atdusas vietas.
Konferencē būs iespēja dzirdēt tūrisma nozares labāko speciālistu stāstījumu par to, kā mūsdienu digitalizācijas laikā radīt un piedāvāt tūristiem saistošu piedāvājumu, izmantojot stāstus un iedarbojoties uz maņām, lai radītu spilgtu emocionālu sajūtu piedzīvojumu. Tāpat konferencē tiks skarts jautājums par kultūras mantojuma lomu un iekļaušanos tūrisma nozarē. Videokonferences dalībnieki varēs klausīties arī veiksmīgu Latvijas un Krievijas tūrisma un kultūras mantojuma nozares objektu pārstāvju pieredzes stāstos par to, kā radīt sajūtu tūrisma piedāvājumu, identificēt un izcelt katra tūrisma objekta unikālo identitāti un veiksmīgi pozicionēt sevi mūsdienu tūrisma tirgū. Piedalīties videokonferencē aicināti tūrisma objektu īpašnieki/ apsaimniekotāji un komersanti, tūrisma speciālisti, projekta partneri, nevalstiskās organizācijas un citi interesenti. Konference notiks ZOOM platformā. Dalībnieku skaits videokonferencē būs ierobežots. Pieteikšanās videokonferencei līdz 23. maijam, aizpildot elektronisko anketu, kas pieejama ŠEIT. Videokonference notiks Latvijas-Krievijas pārrobežu sadarbības programmas 2014.-2020. gadam projekta “630 verstis pilnas sajūtām/ Sajūtu verstis”/ “630 Versts Full of Feelings/Versts of Feelings” ietvaros. Projektu īsteno Alūksnes novada pašvaldība, Latvijas Piļu un muižu asociācija kopā ar tās biedriem – Litenes muižu, Varakļānu muižas pili, Krāslavas muižu, Lūznavas muižu, Preiļu muižas pils kompleksu un parku un Arendoles muižu, kā arī Pavlovskas muzejs un Izborskas muzejrezervāts (Krievija). Šī projekta mērķis ir izveidot jaunu tūrisma maršrutu no Krāslavas līdz Alūksnei Latvijā, kas tālāk turpinās Krievijas Federācijā no Izborskas līdz Pavlovskai, Sanktpēterburgā, piedāvājot izbaudīt 630 verstis pilnas sajūtām. FOTO: Skats uz Alūksnes Pilssalu un Alūksnes Jauno pili (Māra Šļivkas foto)
Sagatavoja: Evita APLOKA, Alūksnes novada pašvaldības sabiedrisko attiecību speciāliste Tālruņi: 64381502; 26646749 evita.aploka PIE aluksne PUNKTS lv
Jautājumu atrašanās vietas pieejamas kartē, kas apskatāma Valmieras muzeja mājaslapā valmierasmuzejs.lv. No 15. līdz 18.maijam dalībnieki aicināti izvēlēties sev piemērotāko laiku spēles veikšanai, arī jautājumu atbildēšanas secība ir pašu ziņā. Orientēšanās spēle ar ērtu piekļuvi QR kodiem patiks gan velo mīļiem, gan garo pastaigu cienītājiem. Spēles maršrutu var veikt arī vairāku dienu garumā, sadalot posmos. Dalībniekiem ir nepieciešama viedierīce ar ieinstalētu lietotni Qrenteerings (pieejama bez maksas App store un Google play). Ielu un vietvārdu nosaukumi, filmas, arhitektūra, pašdarbību kolektīvi – Pārgaujas vēsture atklāj daudz interesantu faktu, kas aptver plašu tēmu loku. “Pirms simts gadiem, 1921.gada 12.aprīlī, toreizējais iekšlietu ministrs iesniedza Ministru kabinetam rezolūciju “Par Kauguru un Karlovkas miestu pievienošanu Valmieras pilsētai”, lūdzot noteikt, ka pievienošana formāli skaitāma no 1921.gada 1.janvāra. Neizskatītā veidā šī lieta nogulēja vēl astoņus mēnešus, līdz tā nonāca atkārtotā izskatīšanā. 15.decembrī valdība pieņēma lēmumu par abu miestu pievienošanu Valmierai ne vairs no 1921.gada 1.janvāra, bet gan no 1922.gada 1.janvāra. Tātad ierēdņu vilcināšanās dēļ Pārgauju, agrāko Kauguru Jaunpilsētu un Karlovku (Kārliena) pievienoja Valmieras pilsētai vien 1922.gada 1.janvārī. Sākotnēji ne visi atbalstīja notikušās teritoriālās izmaiņas. Tomēr kā lielākais ieguvums minams būtiskais pilsētnieku skaita pieaugums. Pēc statistikas datiem tolaik 5059 valmieriešu. Par tādiem kļuva arī Pārgaujā mītošie 1365 pilsoņi un pilsones (510 vīrieši, 855 sievietes) un Karlovkas 644 iedzīvotāji (284 vīrieši un 360 sievietes),” stāsta Valmieras muzeja Vēstures nodaļas vadītāja Ingrīda Zīriņa. Jāpiemin, ka dalībniekiem (izvēloties pēc nejaušības principa) būs iespēja tikt arī pie pārsteiguma balvām. Spēle notiks, sagaidot Starptautisko muzeju dienu, ko visā pasaulē 18.maijā atzīmē kopš 1977.gada, kā arī Valmierā atzīmējot Muzeju mēnesi MMM (“Maijs – Muzeju mēnesis”).
Informāciju sagatavoja: Zane Bulmeistare Valmieras pilsētas pašvaldības Zīmolvedības un sabiedrisko attiecību nodaļas vadītājas vietniece Mob. tālr.:26443410
Pieteikties atbalstam varēs elektroniski, bez maksas reģistrējoties ALTUM klientu apkalpošanas portālā www.mans.altum.lv. Programmas kopējais finansējums ir seši miljoni eiro, un uz atbalstu var pretendēt pasākumi, kuri nevar notikt Covid-19 dēļ, un kuru kopējās izmaksas ir vismaz 15 000 eiro. Kultūras ministrs Nauris Puntulis: “Pandēmijas laika atbalsta mehānismi kultūras jomā vērsti divos pamatvirzienos – “pārziemošana” un izaugsme. Pirmais ir būtisks, lai šajā laikā, kad nozares darbība klātienes formātos nav iespējama, radošās personības un nozares organizācijas spētu elementāri izdzīvot, savukārt otrais virziens ir izšķiroši svarīgs, lai laikā, kad mazināsies vai tiks atcelti epidemioloģiskās drošības ierobežojumi, nozare varētu pilnvērtīgi uzsākt darbību. Un jaunā programma ir vērsta tieši uz šo izaugsmes faktoru.” Finanšu ministrs Jānis Reirs: “Jaunā valsts atbalsta programma kultūras jomas uzņēmumiem ir veiksmīgas sadarbības piemērs ar nozari, - Latvijas Pasākumu norišu vietu asociāciju un Latvijas Pasākumu producentu asociāciju. Šis finanšu instruments piedāvā atbalstu līdz šim nebijušā formā, kur 60 % no summas būs aizdevums, bet 40 % - grants. Par jauno atbalsta instrumentu atbildīga būs Kultūras ministrija, bet programmu administrēs finanšu institūcija ALTUM, kam ir liela pieredze Covid-19 valsts atbalsta finanšu instrumentu apkalpošanā un uzņēmumu ekonomiskās dzīvotspējas izvērtēšanā.” Būtiski, ka atbalstu tikai granta veidā saņemt nevarēs, granta daļa var veidot līdz 40 % no kopējā atbalsta. Latvijas Pasākumu norišu vietu asociācijas vadītāja Ieva Irbina: “Pēdējā gada laikā kultūras nozare lielāko daļu ir bijusi pilnībā ciet, tāpēc atbalsta programma ir kā otrā elpa kultūras nozarei. Mēs, pasākumu rīkotāji, varēsim turpināt darbu pie jau iesāktiem projektiem, kā arī plānot jaunus pasākumus, kas citādi nevarētu notikt. Turklāt ar granta daļas palīdzību procesā varēsim piesaistīt visus nepieciešamos sadarbības partnerus – producentus, māksliniekus, tehniskā nodrošinājuma uzņēmumus, tādējādi stimulējot kopējo nozares ekosistēmas atlabšanu.” Par svarīgāko varēs uzzināt vebināros Lai informētu par programmas iespējām un nosacījumiem, Altum aicina uz vairākiem informatīviem vebināriem. Pirmais no tiem “Atbalsts kultūras nozarei: 45 minūtēs par svarīgāko” norisināsies 19. maijā plkst. 13.00 ALTUM Facebook lapā, savukārt papildu vebināri tiks izziņoti atsevišķi. Pasākumu laikā konkrēto jomu pārstāvji varēs uzzināt būtiskāko, kas jāņem vērā, lai veiksmīgi sagatavotu savu pasākumu valsts atbalstam. Instruments būs pieejams Latvijā reģistrētiem, dzīvotspējīgiem uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar mākslas, izklaides un atpūtas pasākumu organizēšanu, un kuru kopējais apgrozījums 2019. gadā sasniedza 40 000 EUR. Tāpat ir jāspēj pierādīt Covid-19 ietekme uz biznesu. Atbilstoši Ministru kabineta noteikumiem, uzņēmums nevar būt nonācis finanšu grūtībās līdz 2019. gada 31. decembrim. Vairāk informācijas par ALTUM atbalsta instrumentu kultūras nozarei atradīsiet mājaslapā un sociālajos tīklos: https://ej.uz/Kultura_Atbalsts, Facebook un Twitter, savukārt konsultācijas pieejamas pa tālruni ierastajos klientu apkalpošanas laikos. Papildu informācijai: Sandra Eglīte ALTUM sabiedrisko attiecību speciāliste sandra.eglite PIE altum PUNKTS lv
Projekta ietvaros 26. martā jau noticis pirmais izglītojošais seminārs, bet nu pienākusi kārta otrajam, kas tiešsaistē norisināsies 20. maijā no plkst. 14.00 līdz 17.20. Seminārā aicināts piedalīties ikviens lietišķās mākslas studijas dalībnieks vai individuāli strādājošs meistars, dalība tajā ir bez maksas. Interesentiem lūgums pieteikt savu dalību, nosūtot ziņu uz e-pastu zanda.spoge PIE sigulda PUNKTS lv. ![]() Foto: Anneles Slišānas “#100dečiLatvijai”
Savukārt Barbara Ābele, tekstilmāksliniece un Latvijas Mākslas akadēmijas Funkcionālā dizaina katedras profesore, ar savu lekciju ”Cita drēbe” semināra dalībniekiem ļaus aizdomāties par lietišķās mākslas funkcionalitāti no atšķirīga skatu punkta, iepazīstinot ar tekstilliju izmantošanu sociālajā dizainā un citos mazāk ierastos veidos. “Latvju raksti. Citādība” otrajā seminārā uzstāsies trīs aizrautīgas lektores - tekstilmāksliniece un Latvijas Mākslas akadēmijas Tekstilmākslas katedras vadītāja Ieva Krūmiņa turpinās savu jau pirmajā seminārā aizsākto stāstu par reciklētu izejmateriālu izmantošanu globālajā lietišķās mākslas arēnā, gan demonstrējot dažādu materiālu izmantošanas veidus un tehnikas, gan piešķirot šai tēmai filozofisku dimensiju, tekstiliju darināšanu saistot ar matērijas nezūdamības likuma vizualizēšanu. Paralēli akadēmiskajam darbam Ieva Krūmiņa turpina aktīvu radošo darbību, pastiprinātu uzmanību veltot tieši otrreiz pārstrādājamu izejvielu izmantošanai, tāpēc viņas priekšlasījums ir īpaši uzrunājošs, ko apliecina arī pēc pirmā semināra saņemtās dalībnieku atsauksmes. Tekstilmāksliniece un mākslas pedagoģe Annele Slišāne plašākai sabiedrība kļuva zināma, pateicoties projektam #100dečiLatvijai, kas bija viņas dāvana valsts simtgadei un apliecināja to, ka prasmīgs meistars var uzaust segu ne vien no ierastās vilnas dzijas, bet arī no pieneņu ziediem un videokasešu lentām. Semināra dalībniekiem Annele Slišāne pastāstīs gan par 100 deču tapšanu, gan dalīsies pieredzē par mazāk tradicionālu dabas materiālu un otrreiz pārstrādājamo materiālu izmantošanu dažādu tekstiliju veidošanā. Semināra izskaņā dalībnieki tiks iepazīstināti ar nosacījumiem dalībai 2022. gada sākumā plānotajā izstādē, kas būs veltīta tekstiliju ansamblim un īpašu uzmanību pievērsīs otrreiz pārstrādātu izejvielu izmantošanai. Projekta “Latvju raksti. Citādība” 2. seminārs tiek realizēts ar Vidzemes plānošanas reģiona, A/S “Latvijas Valsts meži” un Valsts Kultūrkapitāla fonda atbalstu, tā informatīvais sadarbības partneris ir žurnāls “Praktiskie rokdarbi”. “Latvju raksti. Citādība” arī turpmāk piedāvās apgūt jaunas zināšanas un prasmes un reizi divos gados uz Siguldu aicinās tautas lietišķo studiju meistarus un amatniekus no visas Latvijas, iezīmējot Siguldu kā dažādu paaudžu tikšanās, pieredzes apmaiņas un inovatīvu ideju realizācijas vietu. Informāciju sagatavojusi: Zanda Dūdiņa-Spoģe, Siguldas novada Kultūras centra direktores vietniece administratīvajā un amatiermākslas kolektīvu darbā.
Projekts “Māksla Kvadrātā” tiek realizēts ar Vidzemes plānošanas reģiona, AS “Latvijas valsts meži”, Valsts kultūrkapitāla fonda un Valmieras pilsētas pašvaldības atbalstu. Meistarklasē piedalīsies profesionālās ievirzes izglītības programmas izglītojamie, kuri apgūst profesionālās ievirzes izglītības programmu "Vizuāli plastiskā māksla". Meistarklases laikā izglītojamie iepazīsies ar mākslinieci Eliti Patmalnieci, tās radošo darbību, orģināldarbiem, apgūs dažādas mākslas darbu radīšanas tehnikas. Praktiskajā meistarklases norises laikā radīs mākslas darbus, skices un gleznas, kuras eksponēs mākslas darbu izstādē VDMV galerijā K2 un vestibilā. Plānots, ka jūnijā norisināsies vēl divas profesionālo mākslinieku meistarklases - gleznotāja Andra Eglīša un video mākslinieces Katrīnas Neiburgas vadībā. Ar Latvijas valsts mežu un Valsts kultūrkapitāla fonda atbalstītās Vidzemes kultūras programmas finansējumu VDMV 2018. un 2019. gadā jau ir notikušas profesionāļu vadītas meistarklases dizainā. Šāda izglītības forma ir kļuvusi par VDMV nepieciešamību un tradīciju ilgtermiņā. Informāciju sagatavojusi: Laine Uzulēna, Valmieras Dizaina un mākslas vidusskolas kultūras projektu vadītāja.
Haralds vienmēr bijis sava ceļa gājējs un nākamo mūziķu paaudžu iedvesmotājs. Programmā skanēs Haralda Sīmaņa dziesmas, kas sadarbībā ar pieredzējušiem mūziķiem Ilzi Grunti un Andri Grunti atdzimušas no jauna, pateicoties nebijušiem vai reti dzirdamiem instrumentu salikumiem. Andra Gruntes kontrabasa džeza improvizācijas meistarība un vienmēr svaigā, avangardiskā muzikālā izpausme apvienojumā ar Ilzes Gruntes multiinstrumentu klāstun rada krāšņu piedzīvojumu, ko vainago Haralda neatkārtojamā balss savienojumā ar viedumu un humānismu izstarojošo personību. Pasākumā tiks atklāta mākslinieces Justīnes Lūces personālizstāde “Viņa”. Justīne Lūce aizraujas ar fotogrāfiju novilkumiem uz dažādām plaknēm, realitāti deformējot ar kolāžām, kas jauktas ar citām grafikas tehnikām. Darbu pamatmotīvs – ar iespaidiem, atmiņām un iedomu tēliem transformēta realitāte. Justīnes izstāde Ērmaņu muižā būs apskatāma visu vasaru līdz Sezonas 2021 slēgšanai rudenī. Saskaņā ar Covid -19 ierobežošanas drošības pasākumiem klausītājiem un skatītājiem Sezonas 2021 atklāšanas apmeklēšana klātienē nav iespējama. Koncerts tiks ierakstīts un publiskots vietnēs ermani.lv un diva.lv. Publiskošanas datums tiks izziņots. Izstādes atklāšanas reportāža būs skatāma tiešraidē 12.00 Ērmaņu muižas Facebook lapā. Pateicamies par finansiālo atbalstu Valsts kultūrkapitāla fondam, Vidzemes plānošanas reģionam un AS “Latvijas valsts meži”. Informāciju sagatavojusi:
Pateicoties “Latvijas valsts mežu un Valsts kultūrkapitāla fonda atbalstītās Vidzemes kultūras programmas 2021” ietvaros izstrādātā projekta “Vertikāle un horizontāles Ēvelē” atbalstam, esam sagatavojuši izglītojošu lekciju par tēmu "Dažādu tautu mūzikas motīvu izmantošana garīgajā mūzikā” ar muzikālām ilustrācijām. Tās norise laikā no 18:00 – 21:00. Viens no aktīvākajiem dziesmu harmonizētājiem ir bijis Latvijas nacionālās mūzikas simbols, komponists Jāzeps Vītols; uzzināsiet par viņa saistību ar Ēveli. Varēs aplūkot nelielu seno dziesmu grāmatu un baznīcas dokumentu izstādi. Ievērojot valstī šobrīd noteiktos nosacījumus (distancēšanās, sejas maska), baznīca apmeklētājiem būs atvērta no 12:00 – 22:00. Nāc un esi viesis – izbaudi mūziku, mākslu, arhitektūru, sarunas, klusumu un lūgšanu. Informāciju sagatavojusi: Aelita Punkstiņa, Ēveles luterāņu baznīcas draudzes padomes locekle.
Latvijas kora mūzikas tradīcijas un šobrīd jau vēsture nav iedomājama bez tādiem dižgariem kā Imanta un Gido Kokariem. Brāļi Kokari dzimuši toreizējā Vecgulbenes pagastā. Vide, cilvēki apkārt, tobrīd esošā izglītības sistēma, veiksmīgi sagadījušies apstākļi – salikumā ar brāļiem piemītošo mūzikas talantu un rakstura īpašībām ļāva turpināt vairāk nekā simts gadus senās latviešu kordziedāšanas tradīcijas, attīstot tās neticami augstā līmenī. Gaidot leģendāro kordiriģentu simtgadi, Gulbenes novada bibliotēka, iesaistoties novada bērniem un jauniešiem, apzinās nepublicētos materiālus un laikabiedru atmiņu stāstus. Projekta ietvaros tiks vākti stāsti, materiāli, kas raksturo diriģentu ieradumus, izturēšanos, katra savdabīgo dzīves uztveri, parādot viņu unikalitāti, kas spēja iedvesmot un aizrautīgi “pavilkt” līdzi. Ikvienam ir savs stāsts, savas atmiņas un viss kopā papildinās mūzikas kultūrvidi ar nozīmīgo stāstu par brāļiem Kokariem, akcentējot katra personību. Caur dzīvesstāstiem vēl aizvien spēsim sajust viņu klātbūtni. Izmantojot iegūtos materiālus, tiks izveidota ceļojošā izstāde, video nodarbība skolēniem, kā arī digitālā izstāde Gulbenes novada bibliotēkas mājas lapā. Tā kā materiālu apzināšanā un apstrādē, kā arī izstādes un video nodarbības izstrādē iesaistīsies bērni un jaunieši, Gulbenes novada bibliotēka rīkos izzinošas, atraktīvas, radošas nodarbības. Nodarbībās bērni un jaunieši uzzinās gan jaunus faktus par kordiriģentu Imanta un Gido Kokaru dzīvi un daiļradi, gan arī vairāk par stāstu vākšanu, izvērtēšanu un apstrādi, gatavošanos intervijām un to veikšanu, audio un video ierakstu veikšanu, filmiņu veidošanu. Pieteikšanās pirmajai nodarbībai līdz 29. maijam, rakstot ziņu WhatsAppā: 26180697, e-pastā: inese.kaleja PIE gulbenesbiblioteka PUNKTS lv vai zvanot: 64471460. Projekts atbalstīts Vidzemes plānošanas reģiona izsludinātajā kultūras projektu konkursā “Latvijas valsts mežu un Valsts kultūrkapitāla fonda atbalstītā Vidzemes kultūras programma 2021”. Informāciju sagatavojusi: Inese Kalēja, Gulbenes novada bibliotēkas Novadpētniecības un humanitāro zinātņu lasītavas galvenā bibliotekāre. |
|