Arhīva kalendārs
Koncerti paredzēti Vidzemes novadu iedzīvotājiem un viesiem, kā arī mūzikas skolu un vispārizglītojošo skolu audzēkņiem. Īpaši uz koncertu tiek aicināti vietējās draudzes cilvēki, regulārie baznīcas apmeklētāji, kā arī talantīgās ērģelnieces Līgas Ivānes talanta pazinēji, cienītāji un atbalstītāji. Pasākumu norise tiks organizēta, ievērojot valstī noteiktās epidemioloģiskās drošības prasības. Ieeja – bez maksas.
”Koncertu cikls dažādos kultūras norises Vidzemē, un tā ideja ir iedzīvināt metālpušaminstrumentu un ērģeļu mūzikas koncertus Vidzemes dievnamos, akcentējot ērģelēm raksturīgo skanējumu un sniedzot klausītājiem ne tikai muzikālu baudījumu, bet arī vēsturisku ieskatu par Vidzemes novadu ērģeļu izcelsmi, attīstību un būvi, kas ir ļoti nozīmīgi Vidzemes kultūrvides daudzveidības saglabāšanā un attīstībā,” atklāj viens no koncertu organizatoriem, kvinteta mūziķis Jānis Retenais. “Esam pārliecināti, ka šie priekšnesumi sagādās neaizmirstamas sajūtas gan klausītājiem, gan izpildītājiem.” Ērģelniece Līga Ivāne absolvējusi Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmiju, iegūstot bakalaura un maģistra grādu ērģeļu spēlē. Regulāri sniedz ērģeļu solo koncertus Rīgas Domā, Sv. Jāņa baznīcā Rīgā, kā arī citās Latvijas un Igaunijas baznīcās. Koncertu cikls “Mūzika Vidzemes dievnamos” tiek rīkots ar Latvijas Kultūrkapitāla fonda atbalstu. Metālpūšaminstrumentu kvintets BRASS.EDU ir piecu profesionālu mūziķu ansamblis, kas izveidots 2017. gadā, aktīvi koncertē un vada meistarklases Latvijas mūzikas skolās un mūzikas vidusskolās. Koncertu cikls tiek organizēts un notiek ar Vidzemes plānošanas reģiona, VKKF un Latvijas valsts mežu finansiālu atbalstu. Papildu informācija:
Meistars savas dzejas gaitas uzsāka jau agrīnā vecumā, kad uz izplēstās klades lapas rakstījis pirmās dzejas rindas, tomēr tās no plašākas publikas tika turētas noslēpumā. Kopumā radīti vairāk nekā simts dzejoļu, pāris lugas, vēstules un nepabeigti romāni. Domām un idejām raisoties Meistara prātā, tapusi emocijām piesātināta dzeja. ? ieliekam šovakar komatu mīļotie nekad draugi pieliekam šodien punktu lai būtu neizšķirts paliekam uz jautājuma zīmes un nekad nekāpjam lejā liekam pie malas margas lai nepārkristu izliekam sirdi uz sirds apliekam apkārt rokas rokām saliekam pa plauktiņiem lai nemaisītos pa kājām uzliekam dziesmu un metamies dejā paliekam uz jautājuma zīmes un nekad nekāpjam lejā /meistars/ Ilgums: 1,5 stunda. Plašākai informācijai: Valmiermuižas kultūras biedrība, kultura PIE valmiermuiza PUNKTS lv, tālr. nr. 27337798.
Interesenti aicināti apmeklēt gan lekciju, gan radošo darbnīcu vai arī izvēlēties vienu norisi. Darbnīcai nepieciešams iepriekš pieteikties šeit. Izglītojošā lekcijā “Interaktivitāte kā atslēga kultūras satura komunikācijā” Valmieras bibliotēkā no plkst.14.00 līdz 15.00 interesenti uzzinās, kā izcelties informācijas piesātinātā laikā, kā veidot attiecības ar savu mērķauditoriju, kā iesaistīt un padarīt neaizmirstamu kultūras pieredzi. Lekciju vadīs radošās producentes Marta Kontiņa un Elizabete Palasiosa (Story Hub) ar vairāk nekā 10 gadu pieredzi darbā ar multimediju satura veidošanu. Radošā darbnīca “Dzeja, kultūra un tehnoloģijas” Valmieras bibliotēkā no plkst.15.00 līdz 18.00 būs par tehnoloģiju izmantošanu kultūras nozarē. Laikā, kad digitālā pasaule kļūst arvien plašāka, kultūras joma gan Latvijā, gan visā pasaulē salīdzinoši lēni apgūst un izmanto jaunākās tehnoloģijas un inovatīvus risinājumus satura komunikācijā. Tehnoloģijām ir liels potenciāls padarīt kultūras saturu jaunajai paaudzei pieejamāku, saprotamāku un kopumā bagātāku, tāpat tehnoloģijas rosina domāt par jaunām biznesa iespējām un to pielietojumu visdažādākajos veidos. Darbnīcu vadīs pieredzes dizainere Līga Efeja Lībiete un tehnoloģiju eksperte Līna Marta Sarma, ļaujot dalībniekiem idejas ieraudzīt caur pieredzes dizaina prizmu un attīstīt līdz reālam un funkcionālam risinājumam. Darbs notiks komandās, vietu skaits ir ierobežots, tāpēc nepieciešams dalību līdz 10.septembra plkst.12.00 pieteikt, elektroniski reģistrējoties šeit. Neierašanās gadījumā lūdzam informēt, rakstot uz e-pastu kultura PIE valmiera PUNKTS lv. Programma Dzejas dienu Valmierā programma šeit: https://www.valmiera.lv/lv/kultura/dzejas_dienas_2020/ Pasākuma laikā var tikt fotografēts un filmēts. Fotogrāfijas un videomateriāli var tikt izmantoti Valmieras pilsētas pašvaldības publicitātes vajadzībām. Informāciju sagatavoja:
Ates muzejs, kas šovasar svinēja 35. darbības gadadienu, nosaukts tā dibinātāja un ilggadējā vadītāja Viktora Ķirpa vārdā. Pēc viņa iniciatīvas astoņdesmito gadu sākumā sākās novadpētniecības darbs Kalncempju vēstures apzināšanai, zemnieku, novadnieku un sibīriešu piemiņas saglabāšanai. Kalncempju novadpētniecības muzeja atklāšana notika 1985. gadā un laika gaitā veco Ottes dzirnavu apkārtnē izveidojās tam raksturīgā kultūrvēsturiskā ainava. Muzeja krājuma pamatā ir V. Ķirpa personīgā kolekcija, kas tapusi ar apkaimes iedzīvotāju palīdzību, un laika gaitā papildināta. Krājuma priekšmeti raksturo 19. gadsimta beigu periodu un 20. gadsimtu. Muzeja unikalitāte ir tā, ka šeit vienkopus atrodas Latvijas brīvvalsts laikā darbinātā lauku tehnika, zirgu inventārs, vairāki desmiti iekšdedzes motori, amatnieku un citi lauku cilvēka darba rīki. Priekšmeti stāsta par latviešu zemnieka dzīvi, darbu, sadzīvi, tradīcijām, politiskiem notikumiem, saimniecisko darbību, kultūru, izglītību un sportu, reliģisko dzīvi, pagastā un novadā dzimušo vai dzīvojušo mākslinieku dzīvi, radošo darbību. 1996. gadā par šo ieguldījumu V. Ķirps apbalvots ar Trīszvaigžņu ordeni. Kad raža no tīruma un lauka novākta, tradicionālajā Pļaujas svētku pasākumā ikviens ir aicināts piedalīties Vidzemes lauku sētas rudens darbu darīšanā – pagriezt lielo rokas dzirnavu akmeni, lai tiktu pie saujas miltu, vai pacelt lielo kalēja āmuru, līdz šim ir izrādījies pagrūti ne vienam vien svētku apmeklētājam. Jau par tradīciju kļuvis, ka Pļaujas svētkos piedalās tuvākas un tālākas apkaimes folkloras un tautas mūzikas kolektīvi, kuri ne tikai uztur možu garu muzicējot, bet arī piedalās lauku sētas darbu demonstrēšanā. Šogad svētkos piedalīsies Medņevas etnogrāfiskais ansamblis, Jaunlaicenes folkloras kopa “Putnis”, tautas muzikanti “Ziemeļmala”, Igauņu ģimene, kā arī Grundzāles vidējās paaudzes deju kolektīvs “Rieda” un Jaunannas Tautas nama senioru deju kolektīvs “Oga”. Pēc svētku atklāšanas sāksies īstā strādāšana kopā ar darbu un amatu pratējiem no Vidzemes un Latgales - labības kulšana ar kuļmašīnām, veļas mazgāšana, kartupeļu rīvēšana, kāpostu skābēšana, medus sviešana, kalšanas darbi, karošu grebšana, klūdziņu pinumi, ādas apstrāde un zirglietu darināšana, celmu bungu gatavošana, linu auklu apavu gatavošana, sveču gatavošana, puļķu maizes cepšana, zupas vārīšana un degustācija, būs arī Tautas lietišķās mākslas studijas “Kalme” un “Sagša”, bet tieši pusdienlaikā tiks atvērts keramikas ceplis keramiķa Kristapa Brasļa vadībā. Protams, neiztrūkstoši lauku sētas piekalnē būs arī umurkumurs, kas ar balvām kārdinās stipriniekus pārbaudīt savus spēkus. Notiks mājražotāju un amatnieku tirdziņš, zemnieku saimniecība “Purenes” piedāvās izjādes ar zirgiem. Savukārt Pļaujas svētku noslēgumā pulksten 13.30 ikviens aicināts turpat piekalnē atrast tīkamāko vietu, lai Baltinavas dramatiskā kolektīva “Palādas” sniegumā vērotu komēdijas “Ontans i Anne” 2. daļu “Kuozu goda jubileja”. Lai izrādes vērošana būtu ērtāka, aicinām paņemt līdzi segu vai pledu! Šogad gan jāņem vērā, ka pasākums notiks, ievērojot epidemioloģiskās drošības nosacījumus, tādēļ svētku rīkotāji aicina ikvienu pasākuma apmeklētāju izturēties atbildīgi! Svētkus atbalsta: Alūksnes novada pašvaldība, SIA “J.A. Lejas”, SIA “Alta S”, Radio Tev, laikraksts “Alūksnes un Malienas Ziņas” Ieejas maksa: pieaugušajam – 4,00 EUR, skolēniem – 2,00 EUR, ģimenes (1-2 vecāki un 2-4 bērniem vecumā līdz 18 gadiem) biļete – 15,00 EUR, autostāvvieta – 1,00 EUR Sagatavoja: Evita APLOKA,
Pavisam līdzīgi notikumi kā Anšlava Eglīša romānā no 20. gadsimta trīsdesmitajiem gadiem tiks rekonstruēti ainaviskā Drustu pagasta Auļukalna muižā. Tolaik muižā dzīvoja un saimniekoja mākslinieks Jānis Rība ar sievu Emmu, pulcējot sev apkārt inteliģentus draugus. Šodien muiža dzīvo mākslinieks/mūziķis Mikus Čavarts ar ģimeni. "Pansija pilī" motīvs turpinās. Septembra otrajā sestdienā baudīsim gan profesionālo Drustu mākslinieku (Jānis Rība, Kārlis Baltgailis, Andris Eglītis, Kaspars Podnieks, Mikus Čavarts u.c.) darbu izstādi, gan tiksimies ar Drustu mūziķiem (Imants Daksis, Siensliens, Dārgoļi un Trīs gaisi) muzikālās sarunās. Neizpaliks arī sadzīviski prieki un darbi, kā lopiņu paijāšana, izkapts pļaušana, ēšana, dancošana un citi. To visu karikatūrās iemūžināt mācīs Gatis Šļūka. Akomodācija muižā iespējama uz līdzpaņemtajiem matracīšiem, iepriekš vēlams pieteikties 25956830. Pasākums notiek ar Vidzemes plānošanas reģiona, VKKF un Latvijas valsts mežu finansiālu atbalstu. Informāciju sagatavojusi: Agnese Ērkšķe.
Valmieras muzeja Izstāžu namā 11.septembrī plkst.16.00 atklās Sabīnes Stāles fotogrāfiju izstādi “Akmens galaktika” un Kylli Sparres fotogrāfiju izstādi “Stāstu pasaule”.Sabīne Stāle makrofotogrāfiju izstādē “Akmens galaktika” attēlo Latvijā, jūras krastā salasītu olīšu iekšējo pasauli, krāsu, rakstu un reljefu saspēli tuvplānā. Tie atklāj neizmērojamu plašumu un kaut ko netveramu, pat dievišķu. Māksliniece rāda, ka arī Latvijā ir iespējams atrast dažādu nokrāsu kvarcus, granātus, epidotus, ahātus, retāk kalcedonus, olivīnus vai nelielus turmalīna ieslēgumus laukakmeņos. Tas, ko varam ieraudzīt šajos akmentiņos, ir pārsteidzoši līdzīgs attēliem, kuri iegūti, veroties teleskopā. Tas liek aizdomāties par Visuma uzbūvi un nebeidzamu matricu vai fraktāļu eksistenci tajā. No haosa dzimst zvaigznes un galaktikas. Sava veida haoss ir arī mazajos olīšos. “Akmens galaktika” ir aizraujošs ceļojums gan akmens kristāliskajā dvēselē, gan ikvienam savā iekšējā pasaulē. Mēs uztveram to, ko labi pazīstam, tādēļ fotogrāfijās varam ieraudzīt sejas un cilvēkus, dzīvniekus, dabas ainavas, dīvainas kartes vai arī ko citu – iztēle izvēlas ieraudzīt sev tuvo un saprotamo, tikai savai zemapziņai raksturīgo, tā aicina māksliniece. Māksliniece Kylli Sparre (Igaunija) fotogrāfiju izstādē “Stāstu pasaule” aicina ieskatīties zem virsmas, izdzirdēt nepateiktos vārdus un izpētīt attiecības starp cilvēkiem un mijiedarbību ar apkārtni. Viņas darbos jūtama deja: lielu lomu spēlē kustības un rūpīgi novērotie ķermeņi. Māksliniece dalās ar stāstu, kurā subjekts un apkārtne var kļūt par vienu veselu, tādējādi tie gandrīz pārvēršas dejā. Kaut gan viņas darbs var būt teatralizēts, tas rada pilnīgu miera sajūtu. Neatkarīgi no tā, vai attēli ir sirreāli, simboliski vai sapnim līdzīgi, tie nāk no mākslinieces domām, novērojumiem un pieredzes. Kylli Sparre dzīvo un strādā Igaunijā, Tallinā. Jau no mazotnes neatlaidīgi meklējusi iespējas izpaust radošumu, daudzus gadus trenējusies, lai kļūtu par profesionālu baletdejotāju. Atklājot sev tēlotājas mākslas fotogrāfiju, visi spēki un domas veltīti šai nozarei. Izstādes būs skatāmas līdz 17.oktobrim.
Pasākuma laikā var tikt fotografēts un filmēts. Fotogrāfijas un videomateriāli var tikt izmantoti Valmieras pilsētas pašvaldības publicitātes vajadzībām.
Informāciju sagatavoja: Zane Bulmeistare Valmieras pilsētas pašvaldības Zīmolvedības un sabiedrisko attiecību nodaļas vadītājas vietniece Mob. tālr.:26443410
Tāda sm(ilgu) sajūta, vai ne?!
Aicinām satikties Spāres muižas Rakstnieku parkā 13. septembrī plkst.12.00, lai svinētu dzejas dienas. Satikšanās ar dzejniekiem, dzeju, mūziku, rudeni un pašiem ar sevi. Dienu sāksim satiekoties ar dzejniekiem J. Tomašu, A. Dragunu, K. Vērdiņu un A. Ulmi, kuri dalīsies savos vārdos, rindās un sajūtās. Vēlāk visi dalībnieki kopā ar ģimenēm aicināti piedalīties rudens dzejas meistarklasē kopā ar Arlitu Laini. Turpinājumā būvinženieris Rolands Fedotovs šoreiz torņus nebūvēs pats, bet palīdzēs to darīt jaunajiem būvniekiem, būvējot pilis, torņus un debesskrāpjus no grāmatām. Bet dienas izskaņā ģitāras, balss, rudens un citām stīgām līdzi skanēt aicinās Dina, Arlita, Juris un Tomass no tuvējiem pakalniem. Visas dienas garumā darbosies grāmatu apmaiņas punkts, tāpēc ceļā uz svētkiem azotē līdzi ņem kādu grāmatu, lai to iemainītu pret vēl nelasītu. Tāpat par siltu sajūtu rūpēsies Asnate Paula Grēna, kura papildinās jau tā rudens izgreznoto Rakstnieku parku, ievīdama to vēl siltākos toņos. Svētdienai taču tik ļoti piestāv miers, siltums un azotes sajūta! Amatas novada Spāres muižas Rakstnieku parka ideja radusies 1930. gada 4. maijā, kad toreizējo Spāres Valsts sešklasīgo skolu un patversmi pēc Kārļa un Alvīnes Skalbergu aicinājuma Aleksandra Čaka vadībā apmeklēja Trauksminieku grupas literāti – Arvīds Borincs, Arvīds Grigulis, Jānis Grots, Valdis Lukss, Jānis Plaudis, Emils Skujenieks, Austra Skujiņa, Adolfs Talcis, Jānis Trimda, Pāvels Vīlups un Elvīra Bramberga. Tika radīta arī himna un stādīto koku plāns, kas saglabājies vēl šodien. Pēc 30 gadiem tradīciju turpināja Arvīds Grigulis, iestādot vēl vienu kociņu, viņa piemēram sekoja Valdis Lukss, Laimonis Vāczemnieks un Jānis Plotnieks.Bet 2016. stādījumus papildināja tādi Latvijā pazīstami kulturas darbinieki kā Austra Skujiņa, Edvīns Raups,, Valdis Rūmnieks, Jānis Rokpelnis, Inga Ābele, Valdis Atāls, Egils Šņore u.c.
Informāciju sagatavoja: Rudens elpu un smaržu jau var just gaisā un rudens ir īstākais laiks, lai dotos mežā! 19.septembrī, sestdienā, kopā ar mikoloģi, sēņu eksperti, Diānu Meieri dosimies pastaigā pa mežu, lai iepazītos un ielūkotos daudzveidīgajā un krāsainajā sēņu pasaulē. Meklēsim sēnes, noskaidrosim vai tās ir ēdamas vai indīgas, izzināsim kādi ir priekšnoteikumi drošai sēņošanai mežā un kam jāpievērš uzmanība sēņu precīzākai noteikšanai. Pulcēšanās laiks plkst. 11:00, precīzu pulcēšanās vietu nosūtīsim katram dalībniekam individuāli. Iešana nebūs pa meža taciņām, lai piefiksētu lielāku sēņu daudzveidību, iesim mežā! Jāteic, izvēlētais mežs ir viegli sasniedzams un ejams, pārgājiens ir vieglas grūtības pakāpes. Aptuvenais pasākuma ilgums 3-4 stundas. Uz pārgājienu aicināts ikviens zinātkārais, kas vēlas pavadīt daļu dienas iegūstot jaunas zināšanas un izzinot sēņu daudzveidību. Pārgājiens lieliski piemērots ģimenēm ar bērniem. Līdzi ņemam pusdienu maizītes, tēju un/vai kādu citu našķi, pārgājiena laikā paredzēta piknika pauze. Dalība pasākumā bez maksas. Tā kā pārgājiens paredzēts pastaigai pa mežu, vēlams atbilstošs apģērbs. Kā arī, protams, ieteicams sekot līdzi un ģērbties atbilstoši laikapstākļiem. Pārgājiena laikā uzmanību pievērsīsim sēņu daudzveidībai, gan ēdamajām, gan neēdamajām sēņu sugām. Šobrīd nevaram teikt cik liela būs sēņu daudzveidība izvēlētajā mežā, tomēr esot lielākam bariņam, iespēja ieraudzīt un pamanīt dažādas sēnes ir daudz lielāka. Ja kādam ir sēņu noteikšanas grāmata, to noteikti var ņemt līdzi un izmantot sugu noteikšanā.
Pieteikšanās un papildus informācija par tālr. 29234956 vai uz e-pastu: lubanamitrajs PIE gmail PUNKTS com Pasākumu organizē: Lubāna mitrāja informācijas centrs
Lubānas amatierteātris “Priekšspēle” šovasar iegūst jaunu pieredzi, iestudējot kopienas teātra izrādi par Lubānu, tās dabu un metroloģiskiem pētījumiem, ko daudzu gadu garumā veikusi lubāniete Marija Diliavka. Viņu lubānieši var atpazīt izlasot stāstu grāmatā “Simts stāstu par Lubānu” 73 lpp. stāstā “Mazliet neparasts darbs”. Šīs izrādes aktieru lomās iejutīsies gan Lubānas amatierteātra aktieri, gan biedrības “Aborieši” dalībnieki. Izrādes forma būs pastaiga, kuras laikā izrādes skatītāji satiks izrādes varoņus un dabas iedvesmotus tēlus. Izrādi veido: dramaturgs un režisors Jānis Balodis, režisora asistente Ilze Kraukle, izrādes muzikālo noformējumu veidos Andrejs Grimms un Paula Ābele, kostīmu konsultante Anna Aizsilniece, kustību konsultante Alise Putniņa. Izrādes tapšanā informatīvu atbalstu sniedz Latvijas Vides, ģeoloģijas un meteoroloģijas centrs. Šo projektu palīdzēs realizēt un konsultēs fonds INITIUM, kas ir kopienas teātra metožu ieviesējs Latvijā un kopš 2018. gada projekta ‘’Latvijas stāsti. Šekspīrs satiek Blaumani’’ ietvaros realizējis meistarklases dažādu valstu profesionāļu vadībā, kurās piedalījušies vairāk kā 100 Latvijas profesionālā teātra mākslinieki, amatierteātru režisori, pedagogi, folkloristi, antropologi un sociālie darbinieki. Šīs meistarklases apmeklēja arī Lubānas amatierteātra režisore Ilze Kraukle. 2019. gadā skatītājus sastapa 10 kopienas iestudējumi, kas visi bija INITIUM producēti, un šobrīd fonda darbība kopā ar Lietuvas un Igaunijas organizācijām turpinās Baltijas kopienas teātra skolā (Baltic Applied Theatre School). Par projekta finansiālu atbalstu pateicamies Lubānas novada pašvaldībai un Latvijas valsts mežu un Valsts Kultūrkapitāla fonda atbalstītajai 2020. gada Vidzemes kultūras programmai. Informāciju sagatavojusi: Ilze Kraukle, Lubānas novada pašvaldības kultūras darba speciāliste.
Koncertā piedalījās Vidzemes mūzikas skolu audzēkņi – konkursu laureāti – no Alojas, Alūksnes, Cēsīm, Dzērbenes, Jaunpiebalgas, Limbažiem, Madlienas, Madonas, Rūjienas, Staiceles, Strenčiem, Valmieras, un Vidzemes kamerorķestris Andra Veismaņa vadībā. Koncerta skatītāji varēja dzirdēt akordeona, čella, fagota, flautas, klavieru, marimbas, trompetes, saksofona, vijoles spēli, kā arī solo dziedāšanu. Liels paldies koncerta atbalstītājiem: Vidzemes plānošanas reģionam, Valsts kultūrkapitāla fondam, Cēsu novada pašvaldībai, Cēsu Kultūras un Tūrisma centram, SIA “Beātus” un Alfrēda Kalniņa Cēsu Mūzikas vidusskolas atbalsta biedrībai. Paldies koncerta dalībniekiem, pedagogiem un vecākiem! Informāciju sagatavojusi:
DZELZS IEGUVE KALĒJA AMATS Publicitātes foto. SVIESTA KULŠANA Publicitātes foto. ZĀĻU DEĶA AUŠANA Publicitātes foto. SIERA SIEŠANA Publicitātes foto. Rīko Valmiermuižas kultūras biedrība kopā ar meistariem no biedrības „Tradicionālās kultūras iniciatīvu centrs „KasTe””, Valmieras muzeja un citiem amatu pratējiem. Atbalsta Vidzemes plānošanas reģions un Valsts kultūrkapitāla fonds. Informāciju sagatavojusi: Sabīne Vandāna, Valmiermuižas kultūras biedrības vadītāja.
Jāņa Šneidera personālizstāde | Ārā Valmieras teātra kafejnīcas galerijā eksponēti mākslinieka Jāņa Šneidera jaunākie eksperimenti ar perspektīvu, kas šajos darbos iegūst bioloģisku veidolu – darbos attēlotā vide atgādina aizaugušas spraugas bruģētā virsmā, sadzītas vagas laukā vai pat rindiņās stādītu mežu. Var likt domāt par tik tikko notikušiem sprādzieniem, virsmas atbildi uz satricinājumu, kustību, kas var tikt asociēta ar uguni un liesmām. Mākslinieks šīs izstādes gleznās turpina risināt jautājumus, kuriem pievērsās izstādē „Vieta” (galerijā LOOK!, 2019. gada oktobris) – visuma un telpas uzbūve, robeža starp redzamo un neredzamo (kas patiešām ir redzams un kas – saskatāms vien katram individuāli), kādu informāciju sniedz virsmas, virsmu reljefs un matērija. Šneiders caur mākslu pēta to, kā un cik dažādi var izmantot perspektīvas režģi, lai konstruētu dažādas telpas. Radīt kārtību nekārtībā un otrādāk. Mākslinieka gleznās attēlotās telpas ir it kā attālinātas no pieredzē sastaptajām un tajās nav nosakāma mēroga, līdz ar to caur abstrakciju tās top it kā svešas, bet vienlaikus vēl tuvākas. Grūti arī nosakāms režģa novietojums attiecībā pret skatienu – vai režģis plešas uz priekšu, uz augšu vai tas stiepjas lejup. Jānis Šneiders ir daudzsološs jaunais mākslinieks, kurš ir prestižās Purvīša balvas nominants par jau minēto izstādi „Vieta” galerijā LOOK!. Mākslinieks beidzis bakalaura programmu Latvijas Mākslas akadēmijā glezniecības nodaļā, taču šobrīd turpina studijas maģistrantūrā Vizuālās komunikācijas apakšprogrammā. Izstāde bez maksas skatāma septembrī Valmieras teātra izrāžu laikā, kad kafejnīca atvērta ikvienam interesentam. 16.09. plkst. 18.00 Laikmetīgās mākslas izzināšana – lekcija jauniešiem un pieaugušajiem Lekcija par 20. gs. otrās puses un mūsdienu mākslu ir īss kurss latviešu mākslas vēsturē un apskats par to, kas šobrīd ir aktuāls mūsdienu latviešu mākslā. Mākslas izstāžu kuratore un mākslas zinātniece Auguste Petre stāstīs par spilgtākajiem latviešu māksliniekiem pēckara periodā, skaidrojot mākslas tendenču attīstību arī Rietumpasaulē. Lai izprastu, kas ir modernā māksla un laikmetīgā māksla, lektore pievērsīsies skaidrojumam, kas ir latviešu māksla un kad tā radusies, lai veidotos vispārēja izpratne, kā māksla attīstās un cik svarīgs ir vēsturiskais konteksts. Tiks meklēta atbilde jautājumam „Kas ir laikmetīgā māksla?”. Lekcijas laikā būs iespēja iepazīties ar šī brīža slavenāko latviešu mākslinieku interesēm mākslā, kā arī uzzināt, kur vislabāk sekot līdzi mākslas notikumiem Latvijā. Lekcija piemērota jauniešiem (vairāk vidusskolas vecumposms) un pieaugušajiem. Dalība bez maksas. Pieteikšanās lekcijai, rakstot uz e-pastu kultura PIE valmiermuiza PUNKTS lv (dalībnieka vārds, uzvārds, kontakttālrunis).
Notikumus rīko Valmiermuižas kultūras biedrība kopā ar fondu „Mākslai vajag telpu”. Atbalsta Valmieras pilsētas pašvaldība. Šovasar nedēļas nogalēs laukumā pie Hanzas sienas astoņos Hanzas namiņos varēja satikt amatu meistarus un mājražotājus un iegādāties dažādas saimniecībā noderīgas lietas. Iestājoties rudenim, jau no sendienām veidojusies tradīcija, ka šajā gadalaikā notiek aktīvākais tirgošanās laiks, kad visapkārt notika lielāka un mazāka tirgošanās, lai ļaudis varētu iepirkt nepieciešamās preces ziemai. Valmierā, atbalstot vietējos mājražotājus, zemniekus, amatniekus, kā arī citus vietējo produktu un preču ražotājus, lemts, ka turpmāk Valmieras Hanzas tirgus tematiskie tirdziņi notiks divas reizes mēnesī – sestdienās no plkst.10.00 līdz 17.00, pulcējot brangāku skaitu tirgotāju – ap 50 dažādu amatu meistarus un mājražotājus.
No 18. līdz 19.septembrim Valmieras centrā, laukumā pie Hanzas sienas, tajā skaitā arī Hanzas namiņos, notiks Vidzemes Uzņēmēju dienas. Savukārt pirmais tematiskais tirgus notiks 26.septembrī – “Nobaudi rudeni Valmierā”. Savukārt 10. un 24.oktobrī aicinās tradicionālais “Simjūda gadatirgus”, kas vēsturiski vairāku dienu garumā pilsētā noticis jau viduslaikos. 7. novembrī notiks “Mārtiņdienas gadatirgus”, bet 21. novembrī, 5. un 19.decembrī, atzīmējot Ziemassvētku gaidīšanas laiku, notiks “Ziemassvētku tirdziņš”. Tirgošanās dienām septembrī un oktobrī pieteikšanās notiek līdz 11.septembrim vai līdz brīdim, kad visas tirdzniecības vietas būs aizpildītas. Aktuālā informācija par pieejamo vietu skaitu mājaslapā valmierasmuzejs.lv. Tirgotāji tirdzniecības vietas Hanzas laukumā un Hanzas namiņos septembrī un oktobrī varēs izmantot bez maksas. 28.septembrī Valmieras muzeja mājaslapā tiks izsludināta pieteikšanās uz šī gada novembra un decembra tematiskajiem tirdziņiem. Aicinām sekot līdzi informācijai mājaslapā valmierasmuzejs.lv, sadaļā “Aktualitātes”! Lai nodrošinātu sortimenta daudzveidību, izvērtējot pieteikumus, tiks nodrošināta iespēja tirgoties dažādiem mājražotājiem. Ja tiksiet apstiprināts tirdzniecībai laukumā pie Hanzas sienas vai Hanzas namiņā, organizatoru pārstāvis sazināsies ar pieteikuma formā norādīto kontaktpersonu trīs darba dienu laikā no iesnieguma saņemšanas dienas. Plašāka informācija un nolikums valmierasmuzejs.lv. Jautājumu gadījumā lūgums rakstīt e-pastu muzejs PIE valmiera PUNKTS lv vai zvanīt 26514633.
Radošo darbnīcu cikls “MANTO. ZĪMĒ. ĢIPSĒ” radīts, lai rosinātu izzināt vizuālās mākslas dažādu jomu saskarsmes iespējas laikmetīgā izpratnē. Nodarbībā dalībniekiem tiks sniegts ieskats tēlniecībā, ekslibris un grafikā, saistībā ar šī pasākuma norises vietu – Gaujienas pili. Radošo darbnīcu cikla “MANTO. ZĪMĒ. ĢIPSĒ” nodarbībā “SVEIKA, LAUVA!” būs iespēja iepazīt tēlnieku Anša Dobičina, Krišjāņa Beļavska un gleznotājas Līvas Blūmfeldes, radošās metodes darbā ar ģipsi, uzsverot konkrētās vietas īpatnības mākslas darba radīšanas procesā un veicot Gaujienas pils likteņa izpēti. Pasākuma gaitā norisināsies Gaujienas pils simbola – sargājošās lauvas, atveidošanas process. Lakmetīgās tēlniecības darba “Sveika, lauva!” veidošana būs atsauce uz Gaujienas pils turpmāko, neziņas pilno izmantošanas likteni. Radošājās darbnīcās paredzēta arī ēkas būvplastikas elementu – 19.-20.gs. ģipša izstrādājumu, izpēte. Mākslinieku vadībā dalībnieki varēs strādāt ģipsī, paplašinot zināšanas par kompozīciju un ģipša mākslinieciskajām un tehnoloģiskajām kvalitātēm, kas ir bijis viens no būtiskākajiem elementiem skulptūru un būvplastikas radīšanā mūsdienās un 19.-20.gs. LMS radošajās darbnīcās mākslas dažādās izpausmes palīdzēs izzināt LMS prezidents, tēlnieks Igors Dobičins, mākslinieces un pedagoģes – Ineta Riepniece, Māra Kārkliņa, Dace Lazdiņa, Vizbulīte Jaukule. Pasākuma noslēgumā norisināsies dalībnieku izstāde un labāko darbu autoru apbalvošana. Nodarbības “SVEIKA, LAUVA!” laikā būs iespēja iepazīt arī Gaujienas pili, kas 98 gadus bijusi kā mācību iestāde, bet ar 2020. gada rudeni vairs nebūs pieejama. Latvijas Mākslinieku savienības radošās darbnīcas “MANTO. ZĪMĒ. ĢIPSĒ” atbalsta Vidzemes plānošanas reģions, Valsts kultūrkapitāla fonds un akciju sabiedrība „Latvijas valsts meži”. LMS radošās darbnīcas “MANTO. ZĪMĒ. ĢIPSĒ” nodarbība “SVEIKA, LAUVA!” ir bez maksas. Informāciju sagatavoja:
Aicinām ikvienu, kurš vēlas piedalīties tradicionālās dziedāšanas meistarklasē, līdz 7. septembrim aizpildīt pieteikuma anketu: https://forms.gle/dMTzWuofGYBD3zGT7 . Dalība bez maksas. Dalībnieku skaits ierobežots! Jau ziņots, ka projektā “Gara gaisma” norisināsies atvērtās radošās dienas – kokles instrumenta diena, kokles spēles diena un dziedāšanas diena. Tāpat tiks uzņemts video “Gauja tecēj’ skanēdama”, kurā uz latviešu tautas dziesmu pamata kokles spēles meistare Zane Sniķere veidos stilizētu tautasdziesmas apdari par Gauju, dabas skaistumu un tēvu zemes mīlestību. Meistaklašu darba augļus varēs baudīt Etno kokļu kopas koncertos, atsākot jauno sezonu. Informāciju sagatavoja:
Muzeja ekspozīcijas dizaina stratēģijas izstrāde veicinās muzeja misijas sekmīgu īstenošanu, muzeja attīstības vīzijas pilnveidošanu, Mēru muižas kompleksa kā tūrisma objekta attīstību, kā arī kalpos par priekšnosacījumu ekspozīcijas koncepcijas izstrādei un ekspozīcijas realizācijai. Šo pasākumu kopums ilgtermiņā veicinās muižas kompleksa vienota koptēla izveidi, sekmēs Smiltenes novada kultūras mantojuma saglabāšanu un popularizēšanu, vienlaikus dodot iespēju muzejā realizēt aktuālās tendences muzeju jomā. Mēru muiža. Foto: Jānis Ūdris. Projekta kopējās izmaksas ir 4840,00 EUR, no kurām 2000,00 EUR ir Vidzemes kultūras programmas līdzfinansējums un 2840,00 EUR Smiltenes novada domes finansējums. Informāciju sagatavoja: Ieva Miķe, Smiltenes novada muzeja vadītāja.
Festivāla ietvaros 26. septembrī ikviens interesents aicināts izzināt dažādas radošās tehnikas, piedaloties darbnīcās: Pie muzeja Klēts, Klēts ielā 4
Parkā pie Sarkanās pils, Parka ielā 10
Aktivitātes finansiāli atbalsta Vidzemes kultūras programma 2020 Informāciju sagatavoja: Ilze Vanaga Gulbenes novada vēstures un mākslas muzejs Turpinot ik rudens tradīciju, jau sesto reizi Koncertzālē “Cēsis” notiks starptautiskais festivāls Čello Cēsis, kas gaidāms no 18. – 20. septembrim un tradicionāli iezīmē koncertzāles jaunās sezonas sākumu. Ar Eiropas festivālu asociācijas kvalitātes zīmi EFFE Label apbalvotais festivāls pulcēs čellistus no Vācijas, Lielbritānijas, Šveices, Ukrainas, Latvijas un koncertu programmās iezīmēs gan klasiskas vērtības, gan oriģinālas interpretācijas. “Vai apstājies laiks apklusinājis mūziku? Taču nē! Mūzikai piemīt spēks, kas spēj pārvarēt gan laika, gan ģeogrāfiskās robežas. Neskatoties uz zināmiem ierobežojumiem un grūtībām, ar kurām šobrīd nākas saskarties, esam gandarīti, ka šoruden, kā ik gadu septembrī, koncertzāle var atklāt savu jauno koncertsezonu, kura, kā ierasts iesāksies ar varenu čellu skanējumu tradicionālajā festivālā “Čello Cēsis”. Dāvāsim klausītājiem nepastarpināti, klātienē piedzīvot mūzikas krāšņumu, dziļumu un iekšējo spēku; tieši tāpēc šogad festivāla programma balstīta neapšaubāmās mūzikas vērtībās - Ludviga van Bēthovena, Johannesa Brāmsa, Pētera Čaikovska, Riharda Štrausa mūzikā, kas skatīta mūsdienīgu un meistarīgu mūziķu acīm”, festivāla ieceri atklāj Koncertzāles “Cēsis” mākslinieciskā vadītāja Inese Zagorska. Festivālu piektdien, 18. septembrī, iesāksim ar koncertprogrammu “4 čelli”. Šī rudens Čello Cēsis īpašais viesis ir vācu jaunās paaudzes čellists Maksimilans Hornungs, kurš Gala koncertā demonstrēs savas nepārspējamās solo mākslinieka prasmes, bet atklāšanas koncertā – muzicēšanu kameransamblī. Kopā ar vēl trim spožiem jaunās paaudzes čellistiem Hornungs īpaši festivālam izveidojis aizraujošu programmu ar mūzikas dižgaru Johana Sebastiana Baha, Volfganga Amadeja Mocarta, Semjuela Bārbera un Pētera Čaikovska mūzikas dārgumiem jaunās interpretācijās. Sestdienas, 19. septembra, vakarā gaidāmajā Čello Cēsis Gala koncertā dzirdēsim romantisma laikmeta milža - Riharda Štrausa, tēlaino un orķestrāli iespaidīgo simfonisko poēmu “Dons Kihots”, ko kopā ar Latvijas Nacionālo Simfonisko orķestri diriģenta Andra Pogas vadībā izpildīs jau pieminētais vācu čellists Maksimilans Hornungs. Žanriskais apzīmējums šim Strausa skaņdarbam ir “fantastiskas variācijas par bruņnieciskas iedabas tēmu”. Titulvaronis, protams, ņemts no Migela de Servantesa slavenā romāna, un savā skaņdarbā Rihards Štrauss ir neslēpti programmatisks, respektīvi, mūzika skaidri zīmē ainas no Servantesa romāna, un savā ziņā šī ir simfoniska animācijas filma. Simfoniskajā poēmā donu Kihotu iemiesos Hornunga čells. Jaunais vācu čellists Maksimilans Hornungs strauji iekarojis starptautisko mūzikas skatuvi. Viņam raksturīga pārsteidzoša muzikalitāte, instinktīva stilistiskā noteiktība un muzikālais briedums. Mūziķi kā solomākslinieku aicina uzstāties tādi atzīti orķestri kā Londonas Filharmoniskais orķestris, Pitsburgas Simfoniskais orķestris, Francijas Nacionālais orķestris, Čehijas Filharmoniskais orķestris, Vīnes Simfoniskais orķestris, Zviedrijas Radio simfoniskais orķestris, Bavārijas Radio simfoniskais orķestris un citi. Čellists kāpis uz Eiropas prestižāko koncertzāļu skatuvēm un spēlējis tradīcijām bagātajos Lucernas, Verbjē un Zalcburgas festivālos. Tāpat Gala koncertā festivāla uzticamie apmeklētāji piedzīvos atkalsatikšanos ar vienu no latviešu čella meistarēm – Kristīni Blaumani. Viņas spožo sniegumu piedzīvojām otrajā festivālā Čello Cēsis, 2016. gadā. Šajā rudens festivālā viņas interpretācijā bagātīgā un plašā čella skanējuma palete atklāsies itāļu komponista Otorīno Respīgi Adadžo ar variācijām čellam un orķestrim. Abos Galā koncerta lieldarbos solistu skatuves partneris būs Latvijas Nacionālais simfoniskais orķestris diriģenta Andra Pogas vadībā. Pirms koncerta “Simfoniskā poēma Dons Kihots” interesenti aicināti uz pirmskoncerta sarunu, kurā ar festivāla solistiem sarunāsies LR3 ētera personība Edgars Raginskis. Festivāla noslēguma koncertā, 20. septembrī, dzirdēsim programmu “BB. Sonātes čellam”, kas veltīta šī gada dižjubilāram Ludvigam van Bēthovenam. Bet ne tikai. BB slēpj divu vācu mūzikas milžu vārdus, līdzās Bēthovenam mūzikas filozofs Johanness Brāmss. Spožā vācu čellista Leonarda Elšenbroiha un viņa skatuves partnera – pianista Alekša Grinjuka (Ukraina) izpildījumā dzirdēsim Bēthovena daiļrades agrīnajā periodā radīto Pirmo čellsonāti un 1815.gadā pabeigto, ungāru grāfienei Annai Marijai fon Erdodi veltīto Ceturto sonāti klavierēm un čellam. Johannesa Brāmsa daiļrades atspoguļojumam Leonards Elšenbroihs iecerējis komponista divus kamermūzikas šedevrus, Sonāti klavierēm un čellam Miminorā un reti atskaņoto opusu “Četri nopietni dziedājumi”. Elšenbroihu izdevums The New York Times raksturo kā “mūziķi ar izteikti spēcīgu tehniku, intelektuālu zinātkāri un ekspresīvu dziļumu”. Čellists uzstājas kopā ar pasaules vadošajiem orķestriem un diriģentiem. Amerikā debitējis ar Čikāgas simfonisko orķestri, Āzijā Suntory zālē Tokijā, regulāri uzstājas BBC Proms koncertos Karaliskajā Albertholā. Elšenbroiha albums “Bēthovena sonātes čellam” guvis plašu kritiķu atzinību, ieguvis Editor’s Choice izdevumā Gramophone un izraudzīts par mēneša albumu BBC Music Magazine. Sadarbībā ar Jāzepa Vītola Latvijas mūzikas akadēmiju festivāla Čello Cēsis ietvaros norisināsies arī meistarklases, veidojot saikni starp topošajiem un jau atzītiem izpildītājmākslas profesionāļiem. Starptautiskais festivāls Čello Cēsis ir pirmais čella festivāls Baltijas un Ziemeļvalstu reģionā un vairākkārt saņēmis Eiropas Festivālu Asociācijas kvalitātes zīmols EFFE Label. Viens no Čello Cēsis izveidošanas mērķiem ir iekļauties Latvijas un Eiropas festivālu apritē un veicināt Cēsu pilsētas atpazīstamību starptautiski, parādot Cēsis kā kultūras sasniegumu un jaunrades centru un potenciālu kultūras tūrisma galamērķi. Festivāls arvien vairāk raugās uz starptautiskas auditorijas īpatsvaru, gadu no gadu audzējot festivāla atpazīstamību Eiropas festivālu profesionāļu un mūzikas gardēžu kopienā. Biļetes uz Čello Cēsis koncertiem nopērkamas Koncertzāles “Cēsis” kasē, “Biļešu paradīze” tirdzniecības vietās un internetā www.bilesuparadize.lv.
Mediju kontaktiem: Egija Saļņikova Koncertzāles “Cēsis” Mārketinga un komunikācijas vadītāja E-pasts: egija.salnikova PIE cesukoncertzale PUNKTS lv Tālr.: +371 26171151
“Andreja Žagara fonda rīkotais koncerts jau atkal notiks Cēsīs, un mēs ceram, ka tā kļūs par skaistu tradīciju Andreja bērnības un jaunības pilsētā. Andreja Žagara dzīves saturs bija augstvērtīga, iedvesmojoša māksla un izglītoti, apgaroti cilvēki, tādēļ mēs uzskatām par savu pienākumu šīs vērtības vairot un daudzināt,” norāda Andreja Žagara kultūras atbalsta un attīstības fonda pārstāvis Artūrs Maskats. Koncertā piedalīsies starptautisku atzinību guvušie solisti – tenors Aleksandrs Antoņenko un soprāns Liene Kinča, kuru karjeras sākās un strauji attīstījās Latvijas Nacionālajā operā laikā, kad to vadīja Andrejs Žagars. Šobrīd dziedātāju sniegumu ir iespēja baudīt pasaules vadošajos opernamos. Būs iespēja dzirdēt arī divu jaunu opemākslinieku sniegumu. Mecosoprāns Zanda Švēde kopš 2018. gada ir Frankfurtes operas soliste, kas Latvijas Nacionālajā operā debitēja 2017. gadā ar titullomu Žorža Bizē operā “Karmena”, savukārt Rinalds Kandalincevs 2019. gadā tika nominēts “Lielajai Mūzikas balvai” par izcilu sniegumu gada garumā. Līdzās debijai uz Baltā nama skatuves operā "Bohēma", dziedātājs piedalījies arī Italo Montemeci operā "Burvestības" un Rudžero Leonkavallo operā "Pajaci", kā arī Imanta Kalniņa operas "Spēlēju, dancoju" iestudējumā. Dziedātājs pats īpaši atzīmē piedalīšanos Riharda Dubras operā "Suitu sāga". Par savas darbības moto Andrejs Žagars (1958 – 2019) vienmēr ir izvirzījis tiekšanos uz augstāko mērķu sasniegšanu un atbalstu izcilībām – tas raksturo gan viņa ilggadīgo darbu operas direktora amatā, kura laikā Latvijas Nacionālā opera nokļuva Eiropas un pasaules operteātru apritē, gan arī strādājot paša dibinātajā fondā, kam pateicoties, Latvijas publika varēja iepazīt tādu pasaules slavu ieguvušu mākslinieku kā Roberta Vilsona un Mihaila Barišņikova izrādes, un Andra Nelsona vadītā Leipcigas “Gewandhaus” orķestra koncertus. Mihails Barišņikovs par Andreju Žagaru savā intervijā žurnālam “IR” saka: “Kad viņš aizgāja no operas un sāka darīt savas privātās lietas, es smējos: tu gribi no Rīgas iztaisīt Zalcburgu! Viņam bija tāds entuziasms! (...) Viņš palīdzēja veidot karjeru tik daudziem brīnišķīgiem māksliniekiem, diriģentiem, dziedātājiem.” Biļetes uz koncertu nopērkamas Koncertzāles “Cēsis” kasē, “Biļešu Paradīzes” tirdzniecības vietās un internetā www.bilesuparadize.lv. Biļešu cena – 35, 45, 50, 60 eiro.
Egija Saļņikova Koncertzāles “Cēsis” Mārketinga un komunikācijas vadītāja E-pasts: egija.salnikova PIE cesukoncertzale PUNKTS lv Tālr.: +371 26171151
Šogad tapušie Druvienas muižas stāsti, kas ļauj ieskatīties Druvienas vēsturē, raisījuši lielu interesi gan vietējos cilvēkos, gan Druvienas ciemiņos. Eiropas Kultūras mantojuma dienu pasākuma dalībniekiem tiks prezentēts jaunais vēstures materiāls "Druvienas muižas stāsti", ikvienam būs ļauts arī izzināt šodienas rosību un aktivitātes Druvienas muižā. Druvienas muižas stāsts aizsācies 1596.gadā, bet tās apbūve un gleznainās ozolu alejas sāka veidoties līdz ar muižas nonākšanu barona Volfa īpašumā 1836.gadā. Visas alejas ved uz kungu māju, kas savulaik bijusi viena no skaistākajām neoromānikas stilā būvētajām pilīm šajā apkaimē. Sarkano dakstiņu jumts un tornis, jumta izbūves, greznojumi pils fasādē un, protams, rozes un daudz citu krāšņumaugu visā apkārtnē. Pati muižas apbūve arī bijusi ļoti vērsta uz saimniecisko darbību: staļļi un lopu kūtis, divi augļu dārzi, jau tolaik apkurināmās siltumnīcas, spirta brūzis, kaļķu ceplis, ķieģeļu ceplis, smēde, ādu ģērētava. Eiropas Kultūras mantojuma dienu pasākums, kas šogad vienlaikus būs arī Pasaules tūrisma dienai veltīts pasākums, pie Druvienas muižas norisināsies no pulksten 13:00 līdz 18:00. Pasākuma laikā būs iespēja ne vien iepazīt Druvienas muižas stāstus radošā stāstījumā, bet arī klausīties Druvienas folkloras kopas “Pērlis” un Jaungulbenes folkgrupas “Dadzes” muzikālos priekšnesumus, piedalīties saulīšu pīšanas, stikla vitrāžu darināšanas, metāla rotu kalšanas un magnētiņu-koklīšu gatavošanas darbnīcās, kā arī palutināt sevi dažādu garšu darbnīcās. Interesentiem būs iespēja apgūt arī loka šaušanas prasmes. Pasākuma noslēgumā apmeklētāji varēs baudīt skaistu koncertu. Ar akustisku programmu uzstāsies Varis Vētra. Ieejas maksa uz pasākumu – 3,00 EUR, pasākuma dienā – 4,00 EUR. Bērniem līdz 6 gadu vecumam ieeja – brīva. Biļetes iepriekšpārdošanā var iegādāties Gulbenes novada pašvaldības aģentūrā “Gulbenes tūrisma un kultūrvēsturiskā mantojuma centrs” (Ābeļu ielā 2, Gulbenē, 101.kabinetā), kā arī Druvienas kultūras namā. Pasākumu organizē Gulbenes novada pašvaldības aģentūra “Gulbenes tūrisma un kultūrvēsturiskā mantojuma centrs” sadarbībā ar Gulbenes novada pašvaldības Kultūras pārvaldi, Druvienas pagasta pārvaldi un kultūras namu, Druvienas Latviskās dzīvesziņas centru, kultūras kompleksu “Silmači” un Druvienas Veco skolu-muzeju. Pasākums notiks, ievērojot valstī tobrīd noteiktos drošības un distancēšanās noteikumus. Tas tiks fotografēts/ filmēts, iegūtie dati tiks izmantoti publicitātes vajadzībām. Evita Brokāne, Gulbenes novada pašvaldības aģentūra
Simpozijā piedalījās 26 dalībnieki. Pirmie divi etapi jau ir veiksmīgi noslēgušies, neskatoties uz saspringto situāciju, kādu valstī radīja COVID 19 ierobežojumi. Par īpašu veiksmi simpozijā uzskatāma pieredzējušo mākslinieku lekcijas, kuri arī paši aktīvi gleznoja ainavas. Šīs lekcijas uzrunāja auditoriju un izraisīja dzīvas pārrunas. Savukārt mākslinieki ar interesi ieklausījās stāstos par izciliem Mālpils novadniekiem - Skulmju un Lūkinu dzimtām un Ivandi Kaiju, šo dzimtu saistību ar Mālpili un to nozīmīgumu Latvijas valsts vēsturē un kultūrā. Tas vienlaicīgi veicināja klātesošo izpratni par kultūras cilvēku lielo nozīmi mūsu valsts politiskajos procesos. Biedrība ir centusies izpildīt tās pamatuzdevumu - veicināt profesionālo mākslinieku paaudžu sadarbību un klasiskās glezniecības tradīciju saglabāšanu. Ar lepnumu biedrība nes SIDEGUNDES vārdu, kura izcelsme ir nākusi no MĀLPILS novada. Biedrība "Sidegunde" lepojas ar novada izcilo sabiedrisko darbinieci, mākslinieci Džemmu Skulmi, kura vienmēr sekoja biedrības darbam, kā arī pati piedalījās biedrības izstādēs. Tieši tāpēc šī gada simpozija izstāde tiks atklāta Džemmas Skulmes dzimšanas dienā – 20. septembrī, vienlaicīgi ar viņas piemiņas izstādi TAUTUMEITA, kuru organizē Mālpils kultūras centrs. Tā būs kā sava veida dāvana Džemmai Skulmei. Informāciju sagatavojusi: Helēna Medne, mākslinieku biedrības "Sidegunde" vadītāja.
Meistarklases mērķis ir sniegt vēsturisko ēku apsaimniekotājiem un citiem interesentiem zināšanas par mūra fasāžu atjaunošanu izmantojot kaļķa krāsu un kaļķa krāsas galvenajiem pielietošanas paņēmieniem. Dalība meistarklasē ir bez maksas. PIETEIKŠANĀS MEISTARKLASEI LĪDZ 17.09.2019. pa e-pastu: olerumuiza PIE gmail PUNKTS com (dalībnieka vārds, uzvārds, kontakttālrunis). PAPILDUS INFORMĀCIJA: 29251565 (Kārlis). Dalībniekiem nepieciešamības gadījumā tiks nodrošināta uzturēšanās Oleru muižā. Meistarklasi vadīs restaurators Jānis Tolpežņikovs, parādot tehnikas vislabākā rezultāta sasniegšanai. Meistarklases tiek organizētas un notiek ar Vidzemes plānošanas reģiona, VKKF un Latvijas valsts mežu programmas un Nordplus Adult programmas finansiālu atbalstu. Informāciju sagatavojusi: Ieva Zemīte, biedrības “Oleru muiža” vadītāja.
Šogad Maderniekam – 150, tāpēc festivāla zenītā dižais grafiķis, pedagogs, gleznotājs, lietišķās mākslas meistars un viņa laiktelpa. Festivāla aktivitātes piecu dienu garumā atklāj zināšanas, prasmes, tradīcijas, radošumu un baudas, ko arī mūsdienās iedzīvina abu meistaru pārlaicīgā māksla. Festivāla programma: 25. septembrī no plkst. 10:00 Vecgulbenes muižas konferenču zālē, Brīvības ielā 18, notiks Starptautiska zinātniska konference “Divi Jūliji. Maderniekam – 150”. Konferencē mākslas vēsturnieki un eksperti no Latvijas, Gruzijas, Irānas un Krievijas prezentēs pētījumus par Madernieku un viņa laiktelpu, tradīcijām un radošumu. Konferences darba valoda būs latviešu un angļu, tiks nodrošināta sinhronā tulkošana. Pēc konferences – paneļdiskusija “Māksla un sabiedrība”. Vai paēdušam cilvēkam vajadzīga māksla? Diskusiju provocē Madernieks, diskutē mākslas zinātāji no Latvijas, Gruzijas, Turcijas, un Irānas. Ārvalstu ekspertu dalība konferencē un paneļdiskusijā tiks nodrošināta attālināti. 26. septembrī no plkst. 10:00 līdz 16:00 muzeja Oranžērijā un Sarkanajā pilī būs skatāmas mākslinieku izstādes: Latvijas Mākslas akadēmijas Tekstilmākslas katedras pedagogu un studentu darbi, porcelāna izstāde “Baltais zelts/White Gold”, mākslas plenēra “Melnbalts” darbu izstāde, Gulbenes Mākslas skolas audzēkņu darbu izstāde “Madernieka iedvesmots”, Mārtiņa Apsīša gleznas, Laimas Lupiķes autordarbi. Paralēli tam muzeja Klētī un Vecgulbenes pils parkā pie Sarkanās pils norisināsies arī amatnieku, mākslas un lietišķās mākslas meistaru darbu andele-demonstrācija. Visas dienas garumā darbnīcas visai ģimenei: aušana Viļumsona stellēs, dzijas krāsošana dabas krāsvielās, cianotipija, papīra un auduma apdruka, flīžu dekorēšana, filcēšana u.c. Mūzikas un garšas baudījums Vecgulbenes muižas parkā. Reģistrācija konferencei, kopīgam transportam no Rīgas un detalizēta festivāla programma: www.gulbenesmuzejs.lv. Festivālu finansiāli atbalsta Gulbenes novada pašvaldība, Valsts Kultūrkapitāla fonds un Vidzemes kultūras programma 2020. Informāciju sagatavoja:
Prēmija tiek piešķirta kopš 2012. gada, un šogad tās piešķiršana saistīta ar Jāņa Apala jubilejas gada atzīmēšanu: arheologam 17.septembrī apritētu 90 gadu. Viņa mūža sapnis un darbs – augšāmceltā Āraišu ezerpils šogad godināta visa gada garumā. Gada sākumā Latvijas Arheologu biedrība Āraišu ezerpili pasludināja par Latvijas 2020. gada arheoloģisko pieminekli. Pavasarī projekta „Kultūra, vēsture, arhitektūra Gaujas un laika lokos” ietvaros Āraišu ezerpils rekonstrukcijas papildināta ar aizsargceltnes fragmentu. Tas apmeklētājiem sniedz iespēju dzīvāk un precīzāk iztēloties, kā tolaik, 8./9. – 10. gadsimtā, varēja izskatīties ezerpils, kad to no visām pusēm ieskāva aizsardzībai paredzētās celtnes: kaujas eja, guļbaļķu žogs un kamerveida izbūves. Jūnijā tika atzīmētas Eiropas Arheoloģijas dienas, kurās caur stāstiem un attēliem iepazīstinājām ar Āraišu ezerpils arheoloģiskās izpētes gaitu un rekonstrukcijas tapšanas vēsturi. Kopš šī gada 1.jūlija Āraišu ezerpils Arheoloģiskā parka apmeklētāju centrā ir atvērta jaunā pastāvīgā ekspozīcija, kurā iedvesmojošo stāstu par Jāņa Apala sapni – augšāmcelt ezerpili, stāsta arheoloģiskajos izrakumos iegūto senlietu oriģināli, uzņemtās fotogrāfijas, zīmējumi, plāni un J.Apala darba kabinets, kurā aplūkojama viņa mūža garumā izveidotā bibliotēka. Augustā, sadarbībā ar Latvijas Arheologu biedrību, tika organizēta talka Meitu salā, kurā atjaunots viens no akmens laikmeta mājokļiem. “Zigrīdas un Jāņa Apalu vārdā nosauktās prēmijas" pasniegšana paredzēta 2020. gada 17.oktobrī, kā viens no J. Apala 90. gadadienai veltītajiem pasākumiem. Ikviens aicināts pieteikt pretendentus - zinātniekus, novadpētniekus, skolotājus – cilvēkus, kuri ar savu darbu ir veicinājuši kultūras mantojuma un vēstures izpēti pēdējo četru gadu laikā. Prēmija tiks piešķirta trīs nominācijās:
Ar konkursa nolikumu var iepazīties Amatas novada pašvaldības mājas lapā: www.amatasnovads.lv. Pieteikumi jāiesniedz Amatas novada pašvaldībā vai elektroniski, sūtot uz e-pastu amatasdome PIE amatasnovads PUNKTS lv līdz 2020. gada 1. oktobrim. Tālrunis informācijai par konkursa norisi: 64127935, e-pasts: amatasdome PIE amatasnovads PUNKTS lv. Informāciju sagatavojusi: Anete Eglīte, Tūrisma un Āraišu ezerpils nodaļas sabiedrisko attiecību un komunikācijas speciāliste, MT: 26330366
Tieši tā arī virzās darbi Dzērbenē. Latvijas valsts mežu un Valsts kultūrkapitāla fonda atbalstītās Vidzemes kultūras programmas (VKP) projekta LAIKA UPE-LU realizētāji, “Lampu dizaina darbnīcas” mākslinieki Aigars Lenkevičs un Ērika Māldere, kopā ar vietējo novadpētnieku kluba SERBEN aktīvistiem tiekas ik trešdienu Dzērbenes pilī, lai izrunātu, pārrunātu, pilnveidotu, krātu un vāktu vienviet informāciju par Dzērbeni. Novadpētniecības materiālu vākšanas talka Dzērbenē. Izcils palīgs projekta realizēšanā ir kluba vadītāja Mārīte Šķēle. Liekot kopā vairākas galvas, tiek atrasti un nodoti mākslinieku ziņā aizvien jauni interesanti fakti. Kluba biedri uzņēmušies brīvprātīgu šefību par sev tuvākajām tēmām, piemēram, Anita Zvaigzne par baznīcas vēsturi, Jānis Gobiņš par sporta “līniju”, Ilze Baņķiere par viduslaikiem, Dace Paegle par kolhoziem, cits par partizāniem un vēl cits par Sibīrijas tēmu utml. Veidojot secīgu notikumu gaitas laika joslu, par pamatu tiek ņemts J. Vidzemnieka vēsturiskais apcerējums par Dzērbeni. Kopējais darba apjoms prasa rūpīgu izvērtēšanu un atlasi. Šogad plānots aptvert laika posmu no vissenākajiem laikiem līdz kolhozu kustības sairumam, mūsdienas atstājot nākamajam posmam, jo sabiedrībā vēl jūtama izteikta vēsturiskā fona ietekme. Projektu realizētāji - mākslinieki Aigars Lenkevičs un Ērika Māldere. Lielisks projekta ilustratīvais materiāls ir iegūts no Valmieras teātra aktrises Daces Eversas privātkolekcijas, kur glabājas viņas radinieka, dzērbenieša Paula Eversa, pagājušā gadsimta 20. gadu fotogrāfijas ar daudziem nozīmīgiem faktiem un kur redzams zudušais Dzērbenes centrs ar Baznīcas krogu un dižo Biedrības namu. Paula Eversa fotogrāfiju izstāde Dzērbenes dienā. Ļoti iepriecinošs ir Vecpiebalgas novada pašvaldības atbalsts. Pēc pils torņa izremontēšanas meistari ar septembri ir uzsākuši remontdarbus 1. stāva vestibilā, kur plānots eksponēt jaunizveidoto dizaina objektu LU. Tas aizsāks veidot vienota stila iekārtojumu kopumā visai ekspozīcijai, būs papildināms, kā arī pilnveidojams. Darbs pie projekta iet plašumā, viens notikums ved pie nākamā, un vietējie iedzīvotāji atklāj interesantas ziņas un tiek iegūts neticams brīvprātīgs atbalsts no domubiedriem. Tā, piemēram, ar režisora Bruno Aščuka palīdzību tika dokumentēts 84 gadus vecās dzērbenietes Dzidras Zaķes dzīvesstāsts. Pašreizējā notikumu gaita ļoti labvēlīgi veicina situāciju, lai netiktu pieļauta muižas ēkas bojāeja, lai būtu lietderīgi izmantotas telpas, veidotos kultūrvide, attīstītos vietas potenciāls un Dzērbenes pils iekļautos novada tūrisma attīstībā. Projekts DZĒRBENES VECTĒVA STĀSTI ir cieši saistīts ar iepriekš aprakstīto, jo arī lieliski ilustrē dzērbeniešu pirmskaru dzīvi 20. gadsimtā, viņu jūtu pasauli, lauku sadzīvi un darba prasmes. Tāpēc šie Jāņa Slaidiņa (1905-1983) aprakstītie stāsti noteikti ir projekta LU sastāvdaļa - nozīmīga “informatīvās upes pieteka”. Šajā vasarā, 18. jūlijā, pirmoreiz tika svinēta Dzērbenes diena. Sakarā ar Covid pulcēšanās aizliegumu, par svētku vietu labvēlīgi tika izraudzīts Dzērbenes bijušais vēsturiskais centrs – laukums starp baznīcu un Radošo māju “Memberi”, kur dzīvo un darbojas projektu realizētāji. Svētkos tika eksponēta Paula Eversa fotogrāfiju izstāde ”Dzērbene sendienās” un “Dzērbenes vectēva stāstu” grāmata ar Ērikas Mālderes ilustrācijām. To pavadīja jauniešu ritma perfomance. Pasākumu apmeklēja neparasti daudz cilvēku, laiks bija labvēlīgs, un pļavā uz improvizētas skatuves grāmatu fragmentus lasīja paši vietējie iedzīvotāji.
Svētkos notika neticams fakts - uzradās Slaidiņu dzimtas pārstāvji, kas grāmatas ilustrācijā, kas attēlo ciltskoku, bija uzzīmēti ar nolūzušu zaru - bez turpinājuma. Tika izlemts veikt grāmatas maketā labojumus, kā arī pilnveidot tonālo fonu risinājumu atbilstoši nodaļu noskaņām. J. Slaidiņa grāmatai "Dzērbenes vectēva stāsti" veltītais pasākums. 144 lapaspušu grāmatu plānots izdot šajā rudenī Jelgavas tipogrāfijā. Apgalvojums, ka katra kustība rada citas kustības ir vietā arī šoreiz, jo septembrī J. Slaidiņam iznākusi arī dzejoļu grāmata. Informāciju sagatavojusi: Ērika Māldere.
Autore noskaidroja, vai, Kultūras ministrijai izstrādājot profesionālās ievirzes kultūrizglītības pārmaiņu plānu, tiek ņemtas vērā arī reģionu īpatnības, kāda varētu būt administratīvi teritoriālās reformas ietekme uz Vidzemes reģiona mūzikas skolām, un, vai ir kādas tām raksturīgas kvalitātes iezīmes, kas visvairāk sastopamas tieši Vidzemē. Vidzemes reģions ir viens no lielākajiem Latvijā mūzikas skolu skaita ziņā, turklāt programmu daudzveidība ir visnotaļ plaša un ir arī vērojama tendence, ka bijušie skolu audzēkņi jau kā pedagogi atgriežas savā skolā, uzskata Andis Groza, Latvijas Nacionālā kultūras centra (LNKC) direktora vietnieks kultūrizglītības jautājumos. Kā īpašas Vidzemes mūzikas skolu kopainā viņš izceļ Jāņa Norviļa Madonas mūzikas skolu, Valmieras Mūzikas skolu, Smiltenes Mūzikas skolu, kuras arī visbiežāk plūcot laurus LNKC organizētajos valsts konkursos. Jaunpiebalgas mūzikas un mākslas skolas audzēkne Emīlija Silakalne flautas spēli mācās pie savas māmiņas, skolotājas Aijas Silakalnes. Arī tētis ģimenē ir mūziķis. Foto: KARĪNA MIEZĀJA. „Latvijas Avīze” arī viesojās Jaunpiebalgas Mūzikas un mākslas skolā, kurā no 16 pedagogiem astoņi, arī direktore Aija Sila, ir tās bijušie absolventi. Turklāt skolā audzēkņi var mācīties ne vien klavieru vai vijoles, bet arī ērģeļu un reto instrumentu – fagota, trompetes, eifonija – spēli, kuru pratējus orķestri vai ar uguni meklē. Informāciju sagatavoja A. Bormane.
Drīzumā tiks izdots mūzikas disks „Kad mana sieva piedzērus’”. Disks tiks papildināts ar etnomuzikologa komentāru un dziesmu vārdiem. Diska vaļā vēršana notiks 18. decembrī plkst. 18.00 Drabešu Jaunajā pamatskolā, Drabešu muižā. Kapella "Drabešu muižas muzikanti". Foto: Marta Martinsone-Kaša. Mūzikas ieraksta sagatavošana un izdošana notikusi Valsts Kultūrkapitāla fonda "Vidzemes kultūras programma 2020" ietvaros, ko finansē VAS "Latvijas valsts meži" un atbalsta Vidzemes plānošanas reģions. Informāciju sagatavojusi: Inese Roze, Tradicionālās kultūras iniciatīvu centra "KasTe" vadītāja vadītāja.
Savukārt 3.-4.oktobrī Stāmerienas pilī “saimniekos” jaunie fotogrāfi, kuri papildinās savas zināšanas FOTO mākslas meistarklasē. Nodarbību vadītāja- Sandra Dikmane, fotogrāfe, dizainere, zināma arī kā Gulbenes Mākslas skolas direktore, gan kā biedrības “radošā apvienība Piektā māja” vadītāja. Meistarklases rezultātu varēs no 25.oktobra redzēt Stāmerienas pilī fotoizstādes veidolā. Noslēdzošā būs 30.-31.oktobra LEĢENDU meistarklase, kurā Vidzemes jaunieši apgūs prasmes intervēšanā un vietējo, ar pili saistīto leģendu iedzīvināšanā. Meistarklasi vadīs Inga Lapse, tūrisma speciāliste un pils vēstures pētniece. Šo meistarklašu mērķis – organizēt Vidzemes jauniešiem īsas, intensīvas radošas, personības pilnveides meistarklases Stāmerienas pilī, balstoties uz pils un tās apkārtnes vēsturi - vokālās kamermūzikas apguvē, fotogrāfijas mākslā, daiļliteratūras runas prasmē, dokumentālo stāstu veidošanā (intervēšanā un stāstīšanā), veidojot izpratni par Romantisma laikmeta kultūras iezīmju pārnesi mūsdienās. Meistarklases notiek Valsts Kultūrkapitāla fonda "Vidzemes kultūras programma 2020" ietvaros, ko finansē VAS "Latvijas valsts meži" un atbalsta Vidzemes plānošanas reģions. Informāciju sagatavojusi: Edīte Siļķēna, projekta vadītāja.
Koncertuzveduma “Krāsainā pasaule” saturisko pamatu veidos lielās pasaules mazās lietas, kas atrodas mums tepat apkārt – mājās, aiz loga, dabā, pilsētā – jaunās krāsās parādītas un jaunās skaņās izspēlētas. Ieraudzīt, saklausīt, sajust, līdzdzīvot – tāds ir koncertuzveduma aicinājums. Kopīga izziņa un prieks. Pasākuma veidošanā iesaistīti savas jomas profesionāļi – režisore Santa Tanenberga, mākslinieciskais vadītājs Rūdolfs Bērtiņš, kā arī profesionāli mūziķi – Līga Paegle (klavieres), Māris Skrodis (sitaminstrumenti), Sabīne Petruseviča (vokāls), Valmieras Mūzikas skolas audzēkne Alīna Paula Ķirse (flauta), kā arī stāstniece – Evija Dzvinko. Koncertuzveduma laikā mazie skatītāji varēs gan vērot notiekošo, gan arī paši iesaistīties un līdzdarboties. Pasākums paredzēts bērniem vecumā no 4 līdz 7 gadiem. Koncertuzveduma ilgums: 40 minūtes. Koncertuzvedums notiek Valmieras Kultūras centra īstenotā projekta "Krāsainā pasaule" ietvaros. Kopumā tiks izveidotas četras koncertprogrammas. Projektu finansiāli atbalsta Vidzemes plānošanas reģions un Valsts Kultūrkapitāla fonds. Biļetes: EUR 3,-. Biļetes var iegādāties "Biļešu paradīze" kasēs un www.bilesuparadize.lv. Plašāk: www.vkc.lv. Informāciju sagatavoja:
Pasākumu cikls “Pērles kabatā” mūs iepazīstinās ar Latvijas nemateriālā kultūras mantojuma sarakstā iekļautajām unikālajām instrumentu spēles tradīcijām. Piecu instrumentu spēli piecos koncertos demonstrēs tradīcijas mantinieki, personas, kas tās ir apguvušas izglītības ceļā, turpinot tās saglabāt, kopt un attīstīt. 4.oktobrī - Pēterburgas ermoņikas. Pasākumi notiek biedrības “Skaņumāja” telpās, Ogres novada Krapes pagasta “Krapēs”. Tie notiek Valsts Kultūrkapitāla fonda "Vidzemes kultūras programma 2020" ietvaros, ko finansē VAS "Latvijas valsts meži" un atbalsta Vidzemes plānošanas reģions. Vietu skaits ierobežots. Skatītājus lūdzu pieteikties pa tālruni 26126146. Informāciju sagatavojusi: Sandra Lipska, biedrības "Skaņumāja" projektu vadītāja. |
|