Arhīva kalendārs
Turpināsies jau labi zināmās A/S “Latvijas Mediji” izglītojošās publikācijas - rakstu sērija par savdabīgajām, ar Vidzemi saistītajām dziedāšanas un muzicēšanas tradīcijām. Tā tiek publicēta laikraksta “Latvijas Avīze” drukātajā un digitālajā platformā. Savukārt aizraujošus stāstus par Ziemeļlatvijas novadu dabas un kultūras pērlēm varēs uzzināt SIA “Reģionu Mediji” publikācijās laikrakstā un portālā “Ziemeļlatvija”, bet laikrakstā "Alūksnes un Malienas Ziņas" un portālā "Alūksniešiem.lv" varēs lasīt par unikālām kultūras tradīcijām Alūksnes un Apes novadu pierobežā. Visu vasaru cītīgi strādājuši tie projektu īstenotāji, kuri izdošanai sagatavoja grāmatas. Oktobrī ne tikai gardēžiem būs iespēja ieraudzīt unikālu un retu izdevumu “Tā pirmā pavāru grāmata, no vāces grāmatām pārtulkota”. 18. gs. izdotās pavārgrāmatas pārcēlums mūsdienu latviešu valodā beidzot tiks nodrukāts. Bet asociācijas “Camphill” ciemats “Rožkalni”, izdodot grāmatu “Pasaka par zaļo čūsku un skaisto liliju”, atgriežas vācu dzejnieka J. V. Gētes laikā. Pierīgas jūrmalas ciemu iedzīvotāju interesi saistīs izdevums “Kalngale – piejūras vējos”, bet Valmieras Mūzikas skola savu simtgadi atzīmēs ar grāmatas "Starp nošu līnijām skolotāju dzīve” atvēršanu Valmieras drāmas teātrī. Jau tradicionāli plašs pasākumu klāsts ir dažādām meistarklasēm un radošajām darbnīcām. Top īpaši piedāvājumi jauniešiem - gan romantisma meistarklases Stāmerienā un Madonā, gan dejas Emīla Dārziņa melodiju pavadījumā Jaunpiebalgā. Notiks dažādu vecumu māksliniekiem atbilstošas radošās darbnīcas Alūksnē un Zvārtavā, Dzērbenes radošajā mājā "Memberi" un Madonas mākslas skolā. Šogad īpaši esam jutuši, cik ļoti pietrūcis iespēju nodarboties ar saviem hobijiem – amatiermākslu un teātri, tādēļ rudens pusē būs iespēja iegūt jaunas zināšanas un prasmes Cēsīs un Gulbenes pusē. Bet lieli un mazi vēstures interesenti tiek aicināti uz Alūksni, lai parotaļātos un uzzinātu, kā to darīja viduslaikos. Daudzās Vidzemes skaistākajās vietās projektu īstenotāji aicina līdzdarboties savu novadu izzināšanā un veidošanā. Viesu mājās “Virgabaļi” notiks saruna, kurā ikviens lūgts izteikt savu viedokli par vērtīgo Āraišu apkārtnes kultūrainavu. Kocēnos risināsies seminārs par muižām kā ainavas sastāvdaļu. Strenčos būs iespēja piedalīties unikālas fotokolekcijas prezentācijā, kur vienkopus apskatāmas strencēniešu albumos saglabātas fotogrāfijas par laika posmu “starp diviem kariem”. Ramatas kultūras centrā notiks jubilejas pasākums amatierteātrim “Ramata”, bet Gulbenē - dokumentālas filmas “Uguns dzelzi mīkstu taisa” veidotāju tikšanās. Vai zināt, kā notiek filmēšana raidījumam “Pa straumei”, kas iepazīstina ar Latvijas upēm? Drosmīgajiem un vērīgajiem būs iespēja to ieraudzīt Amatā, vienā no skaistākajām un straujākajām Vidzemes upēm. Gada nogale būs bagāta ar mūzikas ierakstu izdošanu un sen lolotas ieceres īstenošanu - ierakstu digitalizēšanu. Tradicionāli Vidzemes kultūras programmā iekļauti kvalitatīvi koncerti. Nemateriālā kultūras mantojuma festivālā “Pērles kabatā” Ogres novada Krapē varēs dzirdēt piecu koncertu ciklu ar ermoņiku, cītaras un mazo bundziņu jeb bubyna spēli. Pašiem mazākajiem klausītājiem domāts Valmieras Kultūras centra koncertuzvedumu cikls “Krāsainā pasaule”. Valmieras Kultūras centrā arī skanēs diriģenta Aivara Gaiļa 60 gadu jubilejai veltītais koncerts “Skaņas mirdzums” un Etno kokļu koncerts “Gara gaisma”. Decembra sākumā, kā skaista izskaņa Vidzemes kultūras programmas 2020 pasākumiem, Bērzaines pamatskolas zālē būs dzirdams dzejnieka un dziesminieka Valda Atāla koncerts. Aicinām ikvienu izbaudīt Vidzemes kultūras programmas pasākumu piedāvājumu un apmeklēt tos, ievērojot spēkā esošās distancēšanās prasības! Sekojiet līdzi pasākumu kalendāram, pirms apmeklējuma sazinieties ar projektu īstenotājiem. Lai skaists rudens un gada nogale! Vairāk par visiem Vidzemes kultūras programmas pasākumiem varat uzzināt Vidzemes plānošanas reģiona mājas lapas www.vidzeme.lv sadaļā “Kultūra”. Plašāka informācija: Dace Laiva, Vidzemes kultūras programmas koordinatore, tel. 25670756, dace.laiva PIE vidzeme PUNKTS lv
Fotokolekcija tiek veidota no personīgajos arhīvos pieejamām fotogrāfijām, kas tapušas laika posmā līdz Otrajam pasaules karam. Vēl ikviens, kam personīgā arhīvā ir atrodamas vecās fotogrāfijas aicināts ar tām padalīties digitālās foto kolekcijas papildināšanā, iesniedzot tās Ivetai Encei Strenču novada pašvaldības Plānošanas un attīstības nodaļā, Rīgas ielā 7, Strenčos. Fotogrāfijās var būt atainoti gan dažādi notikumi, gan dabasskati, gan cilvēku portreti, ģimenes svinības, nami pilsētā, lauku ainavas u.c. Lielisks papildinājums būtu, ja fotogrāfijai līdzi nāktu mutisks vai rakstisks atmiņu stāsts par attēlā redzamo. Pēc ieskenēšanas fotogrāfijas tiks atdotas atpakaļ to turētājam. Projekta “Dāvja Spundes un viņa laikabiedru fotodarbu digitālās kolekcijas “Starp diviem kariem”" izveide notiek Valsts Kultūrkapitāla fonda "Vidzemes kultūras programma 2020" ietvaros, ko finansē VAS "Latvijas valsts meži" un atbalsta Vidzemes plānošanas reģions. Informāciju sagatavojusi: Iveta Ence, Plānošanas un attīstības nodaļas vadītāja, Strenču novada dome.
Šajā izstādē, pēc ilgāka laika, akcents tika likts uz profesionālu ainavas glezniecību. Simpozija pamatnostādne bija atspoguļot Mālpils dabas skatus kā iedvesmojošu vidi radošā personībām. Izstādē iepriecināja novatoriskais skatījums uz ainavu, tieši jauno mākslinieku interpretācijā, taču saglabājot klasiskās ainavas pamatprincipus. Vizuālās mākslas simpozija "Vizuālais stāsts. Saskare" izstādes atklāšana. Publicitātes foto. Šoreiz simpozija izstādes atklāšana notika reizē ar Mālpils novadnieces Džemmas Skulmes piemiņas izstādes TAUTUMEITA atklāšanu mākslinieces 95. dzimšanas dienā – 20. septembrī. Un tā bija kā savdabīga dāvana Džemmai Skulmei. Izstādes atklāšanā paldies par mākslinieku devumu, jau par tradīciju kļuvušos simpozijos, teica Mālpils novada domes priekšsēdētāja Solvita Strausa, apliecinot domes atbalstu arī turpmākajos projektos. Šī projekta, un līdz ar to izstādes, savdabīgs “pielikums” būs dzejas lasījumi par Mālpili mālpiliešu izpildījumā, kas notiks trešdien, 7. oktobrī – tieši mākslinieka Borisa Bērziņa 90. dzimšanas dienā. Tāpēc par vēl vienu tradīciju kļuvusi Borisa Bērziņa kallas godalgas pasniegšana jaunajiem simpozija dalībniekiem. Jau no 2001. gada BB kallas stāds kļuvis par simbolu jaunradei un tanī pat laikā klasisko tradīciju saglabāšanai un turpināšanai. Un tieši tagad divdesmitgadīgais stāds kārtējo reizi ir uzziedējis. Taču, lai būtu šī vasara un taptu šī izstāde, lielu paldies sakām tās atbalstītājiem:
Informāciju sagatavojusi: Helēna Medne, mākslinieku biedrības "Sidegunde" vadītāja.
Septiņas meistarklases dalībnieces iepazinās ar Romantisma kultūrvēsturiskā laika mūzikas tendencēm un guva ieskatu Stāmerienas pils vēsturē, kā arī atklāja vēsturisko, īpašo saikni ar itāļu kamerdziedātāju Mariju Terēzi Alisi Lauru Barbi. Savās zināšanās par vokālās mākslas pamata lietām, balss “nostādināšanu”, izpildījuma niansēm, tembra attīstīšanu, balss “atvēršanu” un uzstāšanās prasmēm dalījās LNO mecosoprāns, mūzikas pedagoģe Sabīne Krilova. Nepilnas divas dienas Stāmerienas pili piepildīja mūzikas skaņas-balsu un klavieru skanējums, kas radīja vēl romantiskāku pils atmosfēru. Meistarklase vokālajā mākslā. Publicitātes foto. Katra meistarklases dalībniece izvēlējās arī dziesmu, pie kuras strādāja arī individuāli, lai NOSLĒGUMA STUNDĀ Stāmerienas pils Baltajā zālē, publikas klātbūtnē, uzstātos un sajustu solo dziedāšanas “garšu”, satraukumu un īpašas sajūtas. Šī meistarklases noslēguma daļa izvērtās par sirsnīgu, noskaņām bagātu piedzīvojumu, kad publikas priekšā stājās katra dziedātāja un viņu izpildījumā skanēja sirsnīgas latviešu komponistu zināmas, sabiedrībā iemīļotas dziesmas. Koncerta noslēgumā dziedāja arī pati Sabīne. Dzied Anna. Publicitātes foto. Dzied Elizabete. Publicitātes foto. Koncertā. Publicitātes foto. Meistarklases dalībnieces atzinīgi novērtēja šo personības un vokālo prasmju pilnveides iespēju un izteica vēlējumu nākamgad organizēt šādu meistarklasi vairākas dienas. 3.-4.oktobrī pilī jaunas zināšanas ieguva jaunieši ROMANTISKĀS FOTO MĀKLSAS MEISTARKLASĒS, ko vadīja Sandra Dikmane. Šīs meistarklases NOSLĒGUMA STUNDA būs 24.10.2020, kad tiks atklāta fotoizstāde un ieraudzīsim Stāmerienas pili skatījumā caur jauniešu fotoobjektīviem. Nākamās Vidzemes jauniešu ROMANTISKĀS LEĢENDU MEISTARKLASES Stāmerienas pilī notiks 30.-31.oktobrī; tās vadīs Stāmerienas pils pētniece un tūrisma speciāliste Inga Lapse. Aicinām jauniešu pieteikties līdz 20. oktobrim uz e-pastu: edite.silkena PIE gulbene PUNKTS lv. Informāciju sagatavojusi: Edīte Siļķēna, ATPN projektu vadītāja.
Šī gada festivāls atgriežas pie tēmas par vijoļu spēli, meklējot atbildes uz jautājumiem par vijoļu vietu tradicionālajā mūzikā senāk un mūsdienās, tautas muzicēšanai raksturīgajām manierēm un latviešu spēles līdzībām ar tuvāko kaimiņtautu vijoļu spēles tradīcijām. Savā pieredzē festivālā dalīsies folkloriste, postfolkloras grupas „Iļģi” vijolniece Ilga Reizniece, kuras spēles stils ir spēcīgi ietekmējis mūsdienu latviešu tautas mūziku. Festivāls norisināsies divas dienas un tas sāksies ar vērienīgu tautas mūzikas koncertu Smiltenes kultūras centrā. Tajā uzstāsies gan Ilga Reizniece un grupas “Tautumeitas” dalībniece Asnate Rancāne, gan tautas mūzikas kapelas. Taču sevišķa vieta festivālā vienmēr tiek veltīta dzīvās tradīcijas pārmantojamībai un šī gada īpašais viesis ir vijoļu spēles vecmeistars Jānis Ciguzis no Vijciema. Kā atzīst viens no festivāla organizētājiem, tautas mūzikas speciālists Ilmārs Pumpurs, priekšstats par vijoles spēli sabiedrībā visbiežāk saistās ar akadēmisko mūziku: “Lai spēlētu vijoli, vajag absolūto dzirdi, jāmāk notis, jāmācās mūzikas skolā, tie ir visai izplatīti priekšstati, kas radušies saskarē ar akadēmiskās mūzikas izglītības sistēmu. “Skaņumājas” rīkotie instrumentu spēles kursi ir pierādījuši, ka izmantojot tradicionālās spēles paņēmienus un melodijas, apgūt pamata prasmes un izbaudīt spēles prieku var jebkurā vecumā un bez jebkādām priekšzināšanām. Un domājams, tieši tāpat spēlēt mācījušies neskaitāmie spēlmaņi, kas veidojuši latviešu vijoļu spēles tradīcijas. To īpašo skaņu, ko centīsimies saklausīt un iepazīt šajos svētkos.” Festivāla otrajā dienā norisināsies lekcijas un vijoļu spēles demonstrējumi. Lai salīdzinātu kopīgo un atšķirīgo Ziemeļeiropas tautu spēles tradīcijā, tiešsaistes lekcijās pievienosies labākie kaimiņtautu tradicionālās vijoļu spēles meistari no Zviedrijas, Igaunijas, Lietuvas un Krievijas. Bet dienas otrajā daļā lekcijas un paraugdemonstrējumus piedāvās atzītākās pašmāju vijolnieces – Ilga Reizniece un etnomuzikoloģes Liene Brence, Lauma Bērza un Asnate Rancāne. Visas festivāla norises varēs vērot gan tiešsaistes platformā “ZOOM”, gan sekot līdzi sociālajā tīklā “YouTube”. Lekciju un demonstrējumu video, kas būs pieejami interneta vidē arī pēc svētkiem, noteikti būs noderīgi tautas mūzikas izglītības procesā. Tautas mūzikas festivāla "Dzīvā mūzika" programma: Sestdien, 24. oktobrī Smiltenē (Smiltenes kultūras centrā, Gaujas ielā 1) Svētdien, 25. oktobrī Rīgā (Koka ēku renovācijas centrā “Koka Rīga”, Krāsotāju ielā 12) 16.00 Lekcijas un demonstrējumi: Festivālu organizē biedrība “Skaņumāja” ar Valsts kultūrkapitāla fonda, Latvijas nacionālā kultūras centra un Smiltenes novada Kultūras centra atbalstu. Ieeja koncertā par ziedojumiem, dalība lekcijās bez maksas. Sagatavoja: Jānis Dzimtais,
Sestdien, 10. oktobrī, Koncertzālē “Cēsis” jau otro reizi notiks Andrejam Žagaram veltīts koncerts, kurā piedalīsies Latvijas opermūzikas zvaigznes - soprāns Liene Kinča, tenors Aleksandrs Antoņenko, mecosoprāns Zanda Švēde un jaunais, daudzsološais baritons Rinalds Kandalincevs, kā arī Latvijas Nacionālais simfoniskais orķestris diriģenta Andra Pogas vadībā. Vakara gaitā dzirdēsim ārijas no Riharda Vāgnera "Tristana un Izoldes", "Loengrīna" un "Nirnbergas dziedoņiem", Pētera Čaikovska "Pīķa dāmas", Džuzepes Verdi "Traviatas" un citām operām. Turpinot tradīciju, “Andreja Žagara kultūras attīstības fonds” sadarbībā ar Latvijas Nacionālo simfonisko orķestri un Koncertzāli “Cēsīs” jau otro gadu Cēsīs, Andreja Žagara bērnības un jaunības pilsētā, rīko viņam veltītu opermūzikas koncertu. Andreju Žagaru, ilggadīgu Latvijas Nacionālās operas vadītāju, saistīja komponistu – lielo romantiķu operu un simfoniskās mūzikas partitūras, ar šo komponistu darbiem viņš veidoja savas operrežijas, šajā mūzikā viņš saskatīja savas dvēseles atspulgu. Šī iemesla dēļ “Draugi – Andrejam Žagaram” koncertu centrā ir tieši opermūzika. Šī gada programmas pamatā ir itāļu, vācu un krievu opermūzikas milži, uz kuru veikuma balstās pasaules opernamu dzīve. Dzirdēsim mūziku no Andrejam īpaši tuvā komponista Riharda Vāgnera operām “Likteņa vara”, “Tristans un Izolde”, “Loengrīns”, “Nirnbergas meistardziedoņi”. Pētera Čaikovska “Pīķa dāmas”, Kamila Sensānsa “Samsons un Dalila” un Amilkāres Ponkjelli “Džokonda” un Džuzepes Verdi “Traviata”. No minētajām operām Rīgas Baltajā namā Andrejs Žagars inscenējis “Traviatu” un “Pīķa dāmu”, bet Viļņā un Bratislavā tapa “Loengrīns”. Sestdienas koncertā piedalīsies starptautisku atzinību guvušie solisti – tenors Aleksandrs Antoņenko un soprāns Liene Kinča, kuru karjeras sākās un strauji attīstījās Latvijas Nacionālajā operā (LNO) laikā, kad to vadīja Andrejs Žagars. Šobrīd dziedātāju sniegumu ir iespēja baudīt pasaules vadošajos opernamos, bet šosezon abus solistus ir iespēja dzirdēt Džakomo Pučīni operā “Toska”, kas atgriežas LNO repertuārā. Būs iespēja dzirdēt arī divu jaunu opermākslinieku sniegumu. Mecosoprāns Zanda Švēde kopš 2018. gada ir Frankfurtes operas soliste, kas Latvijas Nacionālajā operā debitēja 2017. gadā ar titullomu Žorža Bizē operā “Karmena”, savukārt Rinalds Kandalincevs 2019. gadā tika nominēts “Lielajai Mūzikas balvai” par izcilu sniegumu gada garumā. Līdzās debijai uz Baltā nama skatuves operā "Bohēma", dziedātājs piedalījies arī Italo Montemeci operā "Burvestības" un Rudžero Leonkavallo operā "Pajaci", kā arī Imanta Kalniņa operas "Spēlēju, dancoju" iestudējumā. Dziedātājs pats īpaši atzīmē piedalīšanos Riharda Dubras operā "Suitu sāga". Koncertam muzikālo krāšņumu piešķirs Latvijas Nacionālais simfoniskais orķestris diriģenta Andra Pogas vadībā. Iepriekš tika ziņots par temperamentīgā itāļu maestro Sesto Kvatrīni stāšanos pie LNSO diriģenta pults, bet Covid-19 saistīto ierobežojumu dēļ viņa viesošanās Latvijā, diemžēl, nav iespējama. Par savas darbības moto Andrejs Žagars (1958 – 2019) vienmēr ir izvirzījis tiekšanos uz augstāko mērķu sasniegšanu un atbalstu izcilībām – tas raksturo gan viņa ilggadīgo darbu operas direktora amatā, kura laikā Latvijas Nacionālā opera nokļuva Eiropas un pasaules operteātru apritē, gan arī strādājot paša dibinātajā fondā, kam pateicoties, Latvijas publika varēja iepazīt tādu pasaules slavu ieguvušu mākslinieku kā Roberta Vilsona un Mihaila Barišņikova izrādes, un Andra Nelsona vadītā Leipcigas “Gewandhaus” orķestra koncertus. Biļetes uz koncertu nopērkamas Koncertzāles “Cēsis” kasē, “Biļešu Paradīzes” tirdzniecības vietās un internetā www.bilesuparadize.lv. Egija Saļņikova
Nakts aizsegā dalībnieki dosies iepazīt naksnīgo Smiltenes apkārtni, pa ceļam meklēs spokus un plēsīs jokus. Maršruts vedīs pa mazām taciņām, ceļiem, bezceļiem un meža zvēru takām. Pasākuma dalībnieki aicināti ņemt līdzi lukturīšus, lai mežā nenomaldītos, karstu tēju, maizītes un desiņas atpūtai pie ugunskura un pats galvenais ģērbties silti, ūdensizturīgā apģērbā un zābakos! Pasākumā nav iespējams doties ar bērnu ratiņiem un velosipēdiem! Dalība pasākumā ir bez maksas. Iepriekšēja pieteikšanās līdz 28. oktobrim pa tālruni +371 29395200, rakstot uz e-pastu tic PIE smiltene PUNKTS lv, klātienē Smiltenes novada Tūrisma informācijas centrā (Dārza ielā 3) vai aizpildot reģistrācijas anketu ŠEIT. Pasākumu organizē Smiltenes novada Tūrisma informācijas centrs sadarbībā ar aktīvās atpūtas pasākumu organizatori Santu Paegli. Pasākuma laikā uzņemtās fotogrāfijas tiks publicētas www.smiltene.lv, visit.smiltene.lv un sociālajos tīklos. Pasākums tapis projekta „Pasākumi vietējās sabiedrības veselības veicināšanai Smiltenes novadā” (Nr. 9.2.4.2/16/I/052) ietvaros. Informāciju sagatavoja: Lelde Atlāce, Smiltenes novada Tūrisma informācijas centra Tūrisma organizatore, E-pasts: tic PIE smiltene PUNKTS lv, lelde.atlace PIE smiltene PUNKTS lv
Avotu ielas svētki notika 2012. gadā un viens no interesantākajiem dienas notikumiem bija apkārtnes avotu ūdens degustēšana. Foto: Sandra Apine, “Alūksnes un Malienas Ziņas”. Apes pilsētā ielu svētki jau svinēti sešās ielās – Pasta ielā, Stacijas ielā, Dzirnavu ielā, Avotu ielā, Skolas ielā un Rūpniecības ielā. Katra no tām ir ar saviem notikumiem, vēstures stāstiem, tur dzīvojošiem cilvēkiem. Svētku pievienotā vērtība – izpētītā ielu vēsture. “Ja nebūtu šo ielu svētku, nebūtu apkopota ievērojama daļa Apes vēstures. Veidojot svētkus, apkopojām vēsturisko informāciju, kas ir būtisks svētku pienesums. Svarīgi šos stāstus izdzīvot ne tikai pašos pilsētas svētkos, bet arī atcerēties pēc svētkiem. Tādēļ ne tikai svinējām un uzposām ielu vienai dienai, bet arī pie katras mājas pielikām informāciju par tās vēsturi. Ielu svētki mums vienmēr bijuši sajūtu svētki, kuru organizēšanā aktīvi iesaistījās visi ielā dzīvojošie vai strādājošie – paši apenieši. Svētku organizēšanā varēja iesaistīties visi, kuri vien to gribēja!” saka Apes tautas nama vadītāja Ilva Sāre, kura ir šo ielu svētku idejas aizsācēja. 2016. gadā Apes pilsētas svētku epicentrā bija Skolas iela – galvenā Apes satiksmes artērija, kurai ir būtiska nozīme katra apenieša dzīvē. Arī Apes tautas nams atrodas uz šīs ielas. Foto: Sandra Apine, “Alūksnes un Malienas Ziņas”. Šis būs jau sestais stāsts stāstu sērijā par mūspuses unikālajām tradīcijām. Arī turpmāk - līdz šī gada decembrim – taps kopumā astoņas publikācijas laikrakstā un portālā, gan stāstu, gan multimediālā formā, saglabājot un popularizējot liecības par mūsu kopējo unikālo nemateriālās kultūras mantojumu. Kādas ir kultūras un tradīciju saglabāšanas aktivitātes mūspusē, kas ir cilvēki un organizācijas, kas tradīciju nes no paaudzes paaudzē, kā to mūsdienās iedzīvina? Par to laikraksts “Alūksnes un Malienas Ziņas” un portāls “Alūksniešiem.lv” šogad vēsta saviem lasītājiem. Vēl stāstīsim par Veclaiceni kā latviešu un igauņu kultūras mijiedarbes vietu un Pededzes nemateriālā kultūras mantojuma sarakstā iekļautajām kāzu tradīcijām, savukārt nupat septembrī tapa materiāls par senajām amatu prasmēm Kalncempju pagastā. Projekts “Unikālas kultūras tradīcijas Alūksnes un Apes novadu pierobežā” tiek īstenots ar Vidzemes plānošanas reģiona, Valsts Kultūrkapitāla fonda un AS "Latvijas valsts meži" atbalstu. Informāciju sagatvojusi: Sandra Apine, projekta vadītāja, tālr. 29894829, sandra.apine PIE aluksniesiem PUNKTS lv.
Latvijas Radio kora (LRK) pirmo koncertu repertuāra pamatu pamats bija latviešu tautasdziesmu apdares un pašmāju skaņražu oriģinālkompozīcijas, tādējādi nozīmīgo jubileju ieskandinošā koncertprogramma “Diena aust” simboliski met tiltu gan uz LRK pirmsākumiem, gan izgaismo Latvijas mūzikas kultūras pirmssākumos tapušos darbus, kas nu kļuvuši par latviešu kormūzikas klasiku. Publicitātes foto. Jubilejas koncertprogrammā iekļautie latviešu kormūzikas dārgumi - no Jāzepa Vītola “Diena aust” līdz Alfrēda Kalniņa “Šūpļa dziesmai” un no Jāzepa Mediņa “Vasaras vakara” līdz Emīla Dārziņa “Sapņu tālumā”, ne vien poētiski tēlo dienas ritējumu, bet izgaismo arī tik dažādās emocionālo pārdzīvojumu nokrāsas un dvēseles saviļņojumus. Mums tik zināmajās dziesmās, ko dzirdēsim koncertā Cēsīs, būtiska loma ir vārsmām, kas uzrunājušas mūsu klasiķus. Tā, piemēram, šīs programmas kontekstā Aspazijas bagātīgajā daiļradē iedvesmu smēlies vecmeistars Jāzeps Mediņš (“Vasaras vakars”) un smalkais liriķis Emīls Dārziņš (“Ciānas bērni”, “Sapņu tālumā”), kurš niansēti sabalsojas arīdzan ar Jāņa Poruka pasaules redzējumu (“Ja uz Betlēmi es ietu”), latviešu profesionālās mūzikas patriarhs Jāzeps Vītols rakstījis ar Friča Bārdas (“Bērzs rudenī”), Teodora Zeiferta (“Saule austrumos”) un Jāņa Esenberģa (“Diena aust”) vārdiem, bet romantiski nospriegoto harmoniju meistars Pēteris Barisons pievērsies Jāņa Ziemeļnieka (“Mūzai”) un Kārļa Ieviņa (“Zilie sapņu kalni”) dzejas rindām, impresionisma estētikai radniecīgais Jānis Zālītis mūzikā tērpis Raiņa dzejoli “Kad nakts”, savukārt viņa drauga Emiļa Melngaiļa dziesmas caurstrāvo tautasdziesmu motīvi, kas tuvi arīdzan Alfrēdam Kalniņam – vienam no visu laiku visražīgākajiem un žanriski daudzpusīgākajiem Latvijas skaņražiem. “Šajos latviešu kormūzikas klasikas paraugos ieaustie tēli un noskaņas, intonācijas un harmonijas ir dziļi iekodētas mūsu apziņā, iespējams, daudz lielākā mērā, nekā to racionāli apzināmies. Un ir svarīgi pie šīm pārlaicīgajām un tik būtiskajām vērtībām atgriezties, jo vairāk šobrīd, kad dzīve visapkārt neapturami mainās, un šo dziesmu brīnumainā pasaule mūsu iztēlē uzmirdz atkal no jauna un atklājas neierasti svaigi, veldzējoši un stiprinoši,” programmu raksturo Latvijas Radio kora mākslinieciskais vadītājs Sigvards Kļava. Biļetes uz koncertu nopērkamas Koncertzāles “Cēsis” kasē, “Biļešu Paradīzes” tirdzniecības vietās un internetā www.bilesuparadize.lv. Egija Saļņikova
Mākslinieks uzstāsies ar savu solo projektu 天火 jeb TEN KA, kas tulkojumā no japāņu valodas nozīmē „debesu uguns”. Tā ir Denisa Paškeviča otrā puse – modulārā pasaule. TEN KA mūzikā apvieno brīvās improvizācijas un laikmetīgās mūzikas skaņas. Deniss veido akustiskas un elektroniskas modulāras skaņu ainavas, kas kopīgi balstās tradīcijā un brīvībā – divos stūrakmeņos, kas caurvij visu Denisa radīto. Lai pasākuma apmeklētāji varētu ļauties sajūtu ceļojumam pilnā krāšņumā, priekšnesumu papildinās multimākslinieka Didža Stara vizualizācijas. Publicitātes foto. Deniss Paškevičs (Deniss Pashkevich) ir saksofonists, flautists, komponists, producents un skolotājs mūsdienu improvizācijas un džeza mūzikā. Deniss ir viens no retajiem Baltijas reģiona māksliniekiem, kurš iekļauts Eiropas Džeza ģimenes kokā, kur minēts kā sava, unikāla stila pamatlicējs Latvijā. Savas līdzšinējās karjeras laikā viņš guvis jau nozīmīgu starptautisku atzinību. Deniss piedalījies vairāk nekā 50 albumu ierakstos. Albums „Variations”, kas ierakstīts kopā ar leģendāriem mūziķiem – Vyacheslav Ganelin un Arkady Gotesman, saņēmis 4 zvaigžņu vērtējumu pasaules prestižākajiem džeza žurnālā „Downbeat” un iekļauts 2019. gada labāko albumu topā „2019: The Year’s Top-Rated Albums”. Līdz ar to Deniss kļuvis par pirmo latviešu džeza mūziķi, kura mūzika novērtēta „Downbeat” izdevumā. Jaunākais albums „Asta In Madrid” veikts kopā ar dāņu mūziķiem un izdots vinila formātā Riga Room Records izdevniecībā. Albums „Variations” un „Asta In Madrid” nominēti Latvijas mūzikas ierakstu gada balvai „Zelta mikrofons” kā labākie džeza albumi Latvijā 2019. gadā. Ieejas maksa: 25 EUR (iekļauts Valmiermuižas alus darītavas sagaidīšanas dzēriens). Biļetes iespējams iegādāties internetā. Pasākumā vietu skaits ir ierobežots, lai pārliecinātos par vietu pieejamību, ja biļete nav iegādāta iepriekš, lūdzam zvanīt uz tālr. 27337798. Plašākai informācijai: Valmiermuižas kultūras biedrība, kultura PIE valmiermuiza PUNKTS lv, tālr. nr.: 27337798.
“Grāmata tapa par godu Jāņa Cimzes 200. gadu jubilejai un pirmo reizi to izdeva 2017. gadā. Faktiski visa pirmā laidiena tirāža tika izpārdota un grāmata jau kļuvusi par bibliogrāfisku retumu,” stāsta Valkas novada domes priekšsēdētājs Vents Armands Krauklis. “Sarunās ar autoru mums radās doma, ka grāmatu nepieciešams papildināt par vairākiem ievērojamiem J. Cimzes igauņu un latviešu audzēkņiem. Tā ir būtiska kultūrvēstures sadaļa, kuru ir vērts izzināt, lai parādītu Cimzes devuma milzīgo nozīmi latviešu un igauņu kultūrnāciju tapšanā. J. Erenštreits ar lielu entuziasmu šo darbu ir paveicis un ir pilnīgi skaidrs, ka tagad šī grāmata ir vēl nozīmīgāka un interesantāka nekā tās pirmais izdevums.” Drīzumā grāmatas “Kroņu pinējs” jauno laidienu varēs iegādāties Valkas novadpētniecības muzejā un Valkas novada TIB. Grāmata tiks dāvināta arī visām Valkas novada bibliotēkām. Jaunā grāmata ir lieliska ideja dāvanai, kas parāda mūsu vēsturi, ar kuru ir pamats tiešām lepoties. Foto: R.Johansons. Informāciju sagatavoja:
Konkursa mērķis – Jauno talantu atklāšana un literāro dotību attīstības veicināšana. Popularizēt jaunu autoru dzeju. Godāt un izplatīt novadnieces Velgas Kriles radošo sniegumu jauno dzejnieku vidū. Iesniegtos darbus vērtēja žūrija 5 cilvēku sastāvā. Konkursa darbi tika vērtēti aizklāti, neatklājot vērtētājiem autoru vārdus. Darbus vērtēja Zane Brūvere – Kvēpa - filoloģe, dzejniece, tulkotāja, Anita Anitīna – dzejniece, Lilita Kreicberga – Valkas Jāņa Cimzes ģimnāzijas direktore, latviešu valodas skolotāja, Mārīte Magone - Valkas folkloras dziesmu draugu kopas “Nāburgi” un biedrības “Valkas Dāmu klubs” vadītāja un Diana Magone – latviešu valodas skolotāja. Kopā tika iesniegtas 30 dzejas kopas no visas Latvijas - Rīgas, Neretas, Kuldīgas, Grobiņas, Alojas, Alūksnes, Liepājas Blomes, Valkas pagasta, pat no Londonas. Konkursa apbalvošanas dienā, klātienē savu dzeju lasīja 12 dalībnieki. Pasākumu krāsaināku padarīja dziesminieks Dinārs Gulbis ar Velgas Kriles dzejas vārdiem un protams ne tikai. Galvenās balvas (100 EUR un novadnieces Skaidrītes Bondares svečturis) ieguvēja - Laima Ābele no Rīgas Informāciju sagatavoja: Foto: Ivo Leitis
Romantisma kultūrvēsturiskais laiks, Stāmerienas pils vēsture un tajā dzīvojošās personības - kā šo informāciju uztver, saskata un mūsdienīgo jaunieši - varēs redzēt fotoizstādē NOSLĒGUMA STUNDA, kura tiks iekārtota Stāmerienas pils telpās oktobra beigās.
Publicitātes foto. Caur dažādiem foto objektīviem, “ķerot” gaismas, nianses un noskaņas gan pils iekštelpās, gan apkārtnes teritorijā, jaunietes mācījās radīt savus foto mirkļus. Un aizraujošās meistarklases stundas, kad bija jāstrādā ar foto modeļiem! Meistarklases dalībnieces, nogurušas, bet ar jaunām iegūtām zināšanām, atzinīgi novērtēja šo foto prasmju pilnveides iespēju, solot, ka ik pa brīdim iegriezīsies Stāmerienas pilī, lai nofiksētu gadalaiku maiņas un cilvēku romantisma pilnos brīžus. Publicitātes foto. Publicitātes foto. Nākamās Vidzemes jauniešu ROMANTISKĀS LEĢENDU MEISTARKLASES – LEĢENDAS - Stāmerienas pilī notiks 30.- 31.oktobrī; tās vadīs Stāmerienas pils pētniece un tūrisma speciāliste Inga Lapse. Jauniešiem, ievērojot valsti noteiktos Covid 19 noteiktos ierobežojumus, būs iespēja intervēt stāmerieniešus par Stāmerienas pils notikumiem, atmiņām un leģendām, kā arī dzirdēto vēstīt sabiedrībai. Aicinām jauniešu pieteikties līdz 20.oktobrim uz e-pastu: edite.silkena PIE gulbene PUNKTS lv. Ziņu sagatavojusi: Projektu “STĀMERIENAS PILS ROMANTISMA MEISTARKLASES” finansē:
Koncertuzvedumā piedalīsies Santa Tanenberga, Rūdolfs Bērtiņš, Zane Sniķere, Lelde Feldmane, Elīna Krastiņa, Mariuss Grencis, Evija Dzvinko un DJ Alexx Rea. Koncertuzveduma laikā mazie skatītāji varēs gan vērot notiekošo, gan arī paši iesaistīties un līdzdarboties. Pasākums paredzēts bērniem vecumā no 4 līdz 7 gadiem. Pasākuma ilgums: 40 minūtes. Pasākums notiek Valmieras Kultūras centra īstenotā projekta "Krāsainā pasaule" ietvaros. Kopumā tiks izveidotas četras koncertprogrammas. Projektu finansiāli atbalsta Vidzemes plānošanas reģions un Valsts Kultūrkapitāla fonds. Biļetes: EUR 3,-. Biļetes var iegādāties "Biļešu paradīze" kasēs un www.bilesuparadize.lv. Informāciju sagatavoja:
Mūsdienu sabiedrības attīstības tendences, izmaiņas dzīvesstilā, kas ir saistītas ar digitalizāciju, liek aktualizēt kvalitatīvu kultūrizglītošanos un iedvesmojošu komunikāciju. Zināms, ka dalība amatiermākslā veicina personības individuālo attīstību, rosinot sociālo stabilitāti un sadarbību, trenē radošo domāšanu un iztēli, kā arī stiprina lokālpatriotismu, radot spēcīgas, pozitīvi domājošas iedzīvotāju kopienas. Oktobrī vidzemnieki “pazaudēja laiku’’, kad sirsnīgi darbojās režisores, improvizācijas un kustību teātra pedagoģes Ligitas Smildziņas laikmetīgā (dokumentālā) teātra meistarklasē. Izzināt sevi, iedziļināties otrā, saprast, pieņemt, atveidot – sākotnēji šķiet viegli, kā spēlē, tomēr dienas nogalē, dalībnieku emocija un atklāsmes “kā skudriņas skrēja pa ķermeni, prātu un sirdi”. Arī otra meistarklase, “uzsūcot” zināšanas no ģeniālā komponista, mūziķa, Latvijas Nacionāla teātra muzikālā vadītāja Valda Zilvera, noritēja tik jēgpilni, ka dalībnieki ilgi vēl negribēja mūzikas meistaru laist projām. Dziesma kā izrādes sastāvdaļa, kas dot īpašu garšu,- kā to izpildīt tēlā, muzikāli precīzi, tomēr emocionāli un savienojot ar fiziskām kustībām, kā pareizi frāzēt tekstu dziedot- uz šiem un citiem jautājumiem amatieraktieri meklēja atbildes. Latvijas Nacionāla teātra muzikālā vadītāja Valda Zilvera meistarklase. Vēl novembrī un decembra sākumā, zināšanas alkstošie, tiksies ar improvizatoru K. Breidaku, aktieri J. Āmani, skatuves kustību pedagoģi R. Lūriņu un pašu cilvēkiem- J.Gabrānu un raksta autori, lai raktu jaunas zināšanas, veidojot augsni jauniem, ziedošiem skatuves tēliem. Informāciju sagatavojusi:
Kocēnu novada dome, saņemot atbalstu Vidzemes plānošanas reģiona organizētajā projektu konkursā “Vidzemes kultūras programma 2020”, ir pārizdevusi Latvijā pirmo pavārgrāmatu “Tā pirmā pavāru grāmata, no vāces grāmatām pārtulkota”. Grāmatas atklāšanas pasākumā piedalījās grāmatas tapšanā iesaistītie - Kocēnu novada domes pārstāvji, Vidzemes plānošanas reģiona pārstāvji, grāmatas dizaina autore, Jelgavas tipogrāfija un viesi - Rubenes draudzes mācītājs Artis Eglītis, kā arī pavāri un vēsturnieki. Grāmatas atvēršanas svētkos vēsturisko informāciju par pavārgrāmatu, kulinārijas un galda kultūras vēsturi sniedza Latvijas Nacionālās bibliotēkas vadītājs Andris Vilks, mākslas vēsturnieks Imants Lancmanis un mākslas pētniecības nodaļas galvenā speciāliste, izstāžu kuratore Lauma Lancmane. Pasākuma apmeklētājiem bija iespēja aplūkot arī grāmatas oriģinālu un baudīt no grāmatas receptēm tapušās uzkodas, kuras pagatavoja Rundāles pils restorāna pavāri.
Latvijā pirmo pavārgrāmatu no vācu valodas iztulkoja un 1795. gadā Rubenes drukātavā izdeva Rubenes luterāņu draudzes mācītājs Kristofs Harders. Tā atklāja muižniecības dzīves smalkumus, domājot par latviešu tautības muižu pavāriem un pavārēm. Pavārgrāmatas oriģināls pieejams pētniekiem vien trīs eksemplāros Latvijas Nacionālās bibliotēkas Reto grāmatu un rokrakstu nodaļā un Latvijas Universitātes Akadēmiskās bibliotēkas Rokrakstu un reto grāmatu krājumā. Grāmatu plānots nodot Kocēnu novada skolām un bibliotēkām, Rubenes baznīcai, Kocēnu novada pašvaldības un Rubenes baznīcas jaunizveidotajā ekspozīcijā “Pa Hronikas pēdām”, tāpat arī nesen atklātajā Tūrisma informācijas centrā Zilākalna ūdenstornī. Grāmatas eksemplāri nonāks arī Latvijas Nacionālajā bibliotēkā, Vidzemes plānošanas reģiona 26 novados, kā arī Kocēnu novadā esošajos restorānos. Grāmatu būs iespējams arī iegādāties Kocēnu novada pagastu pārvalžu kasēs - Bērzaines, Dikļu, Kocēnu, Vaidavas un Zilākalna pagastos, kā arī jaunizveidotajā Zilākalna kultūrvēstures un apmeklētāju centrā Zilākalna pagastā. Grāmata pārdošanā būs pieejama no 22.oktobra. Projekta “Grāmatas "Tā pirmā pavāru grāmata, no vāces grāmatām pārtulkota" izdošana” kopējās izmaksas ir 6770,18 eiro, no kuriem 3221,00 eiro ir Vidzemes plānošanas reģiona un Valsts Kultūrkapitāla fonda finansējums, atlikusī izmaksu daļa ir Kocēnu novada domes līdzfinansējums. Informāciju sagatavoja: Kristers Blūms Kocēnu novada domes Attīstības nodaļas Sabiedrisko attiecību speciālists Mob.tel.: 27333921 E-pasts: kristers.blums PIE kocenunovads PUNKTS lv
Senās mūzikas profesionāļi aicinās klausītājus doties aizraujošā muzikālā ceļojumā cauri veselam laikmetam, ko mūzikas vēsturē dēvē par baroku (itāļu valodā barocco). Šis stils radās Itālijā 16.gs. beigās, ievērojamā komponista K.Monteverdi daiļradē, kas savu uzplaukumu piedzīvoja daudzās Eiropas valstīs, triumfējot vācu dižbaroka ģēnija G.F.Hendeļa daiļradē. Pa ceļam aicināsim klausītājus ielūkoties arī Dž.Freskobaldi, H.Šica un A.Korelli mūzikas lappusēs. Šajā koncertā esam iecerējuši atklāt arī mazāk zināmus darbus. Un, lūk, divas dāmas komponistes – I.Leonarda un E.Gerre, kurām pateicoties sava talanta spēkam un meistarībai, izdevās gan publicēt savus darbus, gan gūt ievērību Eiropas muzikālajā sabiedrībā. Tas bija tik neparasti tam laikam, jo komponēšanu uzskatīja par sievietei neatbilstošu nodarbi, tāpēc daudzas autores tā arī palika neatklātas. Koncertā “Viņas majestāte Mūza” tiks atskaņotas gan garīga, gan laicīga satura muzikālās kompozīcijas. Niansētais un reizē azartiskais senās mūzikas profesionāļu izpildījums ļaus klausītājiem izjust dažādu emociju gammu – no liriskām melodijām līdz enerģiskiem deju ritmiem. Koncertā “Viņas majestāte mūza” piedalīsies: solistes – Aija Veismane-Garkeviča un Dārta Paldiņa, mūziķi: Beata Geka – ērģeļpozitīvs, Sanita Zariņa - baroka vijole, Danuta Ločmele - baroka čells. Ieeja koncertā bezmaksas. Šajā reizē Sēļu muižas mazajā zālē atvērsim arī mākslinieka Andreja Ģērmaņa gleznu izstādi. Mākslinieks ir sadzīves žanra, portretu, ainavu un kluso dabu meistars. Raksturīga mākslinieciska interešu un paņēmienu daudzveidība; vienlīdz veiksmīgi darbojies glezniecībā, grafikā un mākslas kritikā. VIETU SKAITS PASĀKUMĀ IEROBEŽOTS! OBLIGĀTA IEPRIEKŠĒJA PIETEIKŠANĀS PA TĀLR.26321158 LĪDZ 23. OKTOBRIM! Sēdvietas Sēļu muižā ir personalizētas un izkārtotas ievērojot distanci, tādēļ pēc aktuālajiem epidemioloģiskajiem noteikumiem koncerta laikā mutes un deguna aizsegi nav jālieto. Taču aicinām apmeklētājus nedrūzmēties un doties uz savu sēdvietu, drošības nolūkos sejas maskas izmantojot pirms un pēc pasākuma un aplūkojot izstādi! Projekta “VIŅAS MAJESTĀTE MŪZA” – Senās mūzikas koncerts Sēļu muižā” mērķis ir sniegt apkārtnes iedzīvotājiem iespēju klātienē vērot augstvērtīgu senās mūzikas priekšnesumu, nodrošinot Latvijas profesionālās koncertdarbības pieejamību arī laukos, kā arī iepazīt un novērtēt 17./18.gs. baroka laikmeta pērles un komponistus, akcentējot sievietes komponistes un mūzas lomu mūzikā. Projektu finansē Valsts kultūrkapitāla fonds. Informāciju sagatavoja: Anete Gluha Mazsalacas novada pašvaldības sabiedrisko attiecību speciāliste tālr. 25447706
Ar jaunu dabas zīmējumu kolekciju, koka skulptūru grupu, četru personīgi nozīmīgu portretu sēriju un vienu ārtelpas objektu Valmieras muzejā tēlnieks un zīmētājs Andris Vārpa svin 70.dzimšanas dienu, atgriežoties pie jaunrades sev raksturīgajā tēlniecības un zīmējumu tandēmā. Mākslinieks saka: “Skulptūra ir telpisks darbs, tā enerģiju izstaro visos virzienos, līdzīgi kā to dara spuldzīte bez apvalka. Zīmējums savukārt to dara tikai vienā virzienā – uz skatītāju, un zīmējums paveic to, ko nevar paveikt vizuāli plastiskā māksla. Ja izstādes salīdzinām ar izrādēm, var teikt, ka manas skulptūras ir aktieri, bet zīmējumi ir scenogrāfiskā telpa, kurā šie aktieri dzīvo.” Zīmējumu kolekcijā ir Latvijas ainava, kas noskatīta konkrētās vietās, visbiežāk Ziemeļvidzemē starp Valmieru un Rūjienu vai ceļā no Rīgas uz Valmieru. Darbu motīvi turpinās dažādās variācijās cauri laikiem, un daudzi kļuvuši par mākslinieka personīgajām ikonām, piemēram, ekspresīvie vītoli, noapaļotās krūmu gubas, egļu silueti, trepju motīvs un citi. Jaunākajos darbos arī līdz šim neredzēti motīvi: ezeri, mazpilsētas ugunis, vietām pazib figurāls siluets. Skulptūru grupa “Divpadsmit” ir askētiskas figūras, kaltas no vēsturiskām koka brusām, kas kalpojušas kā jumta balsti 1795.gadā celtajai vecās mācītājmuižas klētij Dzirnavu ezera krastā, kas tagad ir tēlnieka darbnīca un dzīvesvieta. Varbūt tie ir sieviešu stāvi aiz gadsimtu miglas? Skulptūra “Tālavas sudrabs” sagaidīs skatītāju pirms ieejas muzejā. Tā ir nosacīts vēstures motīvs. Skulptūra, kuru 21.gadsimtā rada tēlnieks, kurš apbrīno un domā par laikmetu un cilvēkiem, kuri šeit dzīvoja 13.gadsimtā. Portretu kolekcijas ekspozīcija piedāvās vienkopus aplūkot četrus Andra Vārpas nozīmīgus darbus – māksliniekam pazīstamus, tuvus, kas tapuši laikā no pagājušā gadsimta 80.gadiem līdz šodienai, modeļiem klātesot. Meitas Artas Vārpas portrets – jaunākais portretu kolekcijas darbs izstādē. Arta Vārpa arī izvēlējusies mākslas ceļu, viņa ir mākslas zinātniece un izstādes “Andris Vārpa. Personīgi” kuratore. Andrim Vārpam ir nozīmīga loma Latvijas mākslā. Viņam ir stabils, brīvs un radoši savdabīgs mākslinieka rokraksts. Viņš darbojas tēlniecībā, dārza dekoratīvajā tēlniecībā, medaļu mākslā, veidojis pieminekļus un piemiņas plāksnes. Mākslinieks kopš 1976. gada piedalījies izstādēs Latvijā un daudzviet pasaulē. Organizējis, vadījis, piedalījies tēlniecības simpozijos Latvijā un ārzemēs. Andris Vārpa (1950) dzimis Rīgā, audzis un mācījies Rūjienā, dzīvo Valmierā. Ievērojot noteikumus Covid-19 izplatības ierobežošanai, interesentiem, apmeklējot Valmieras muzeju, ir jāvalkā sejas maska. Sejas masku var nelietot bērni līdz 13 gadu vecumam. Tāpat sejas masku var nevalkāt medicīnisku iemeslu dēļ. Foto autors: Nauris Veiss
Informāciju sagatavoja: Zane Bulmeistare Valmieras pilsētas pašvaldības Zīmolvedības un sabiedrisko attiecību nodaļas vadītājas vietniece Mob. tālr.:26443410
Dabas motīvs mākslinieces glezniecībā ir bijis klātesošs vienmēr, taču pēdējos četrus gadus viņas aizraušanās ir meklēt simboliskas augu kompozīciju līdzības ģimeņu, sabiedrības un indivīda attiecībām ar sevi un ārpasauli. Augu lapas nereti nostājas tā, ka spēj izstāstīt līdzcilvēku noklusēto, palūgt nepalūgto piedošanu, atzīties slēptajā mīlestībā, norādīt uz atšķirībām un līdzībām vienlaikus. Turklāt augu klātbūtne brīnišķīgi nomierina, atbrīvo un samīļo mūslaiku nogurušo cilvēku – tas ir ideāls sākums sarunai par to, ko atklāt nav laika, nav drosmes. Gleznu motīvi palēnām meklēti un atrasti Eiropas botāniskajos dārzos, un, tāpat kā dārzos ir tematiskās augu zonu grupas, arī izstādē augu gleznas aktualizē dažādas attiecību līdzības. Piemēram, gleznas ar kaktusu motīviem ir tieši un ironiski stāsti par ģimeņu attiecībām – par to, kā radinieku acīs visi mazliet sacenšamies un ka visasākā adata, ko iedurt otram sānos, nāk no tuvākā. Paparžu motīvs stāsta par vieglām ļaušanās pilnām attiecībām pašam ar sevi. Palmu gleznās visbiežāk risinātas partnerattiecību situācijas. Māksliniece Ieva Kampe - Krumholca dzimusi 1992.gadā Valkā. No 2011. līdz 2017.gadam Latvijas Mākslas akadēmijā studējusi stājglezniecības restaurāciju un glezniecību. Šobrīd dzīvo un glezno Kocēnos. Izstāde Valmieras muzejā skatāma līdz 5.decembrim. Informāciju sagatavoja: Zane Bulmeistare Valmieras pilsētas pašvaldības Zīmolvedības un sabiedrisko attiecību nodaļas vadītājas vietniece Mob. tālr.:26443410
Šogad Restorānu nedēļas piedāvājumu papildinās trīs jauni dalībnieki – restorāns DELIZIA, VĪNKALNI PILS MĀJA un kafejnīca TĒRBATA. Kā ierasts, Restorānu nedēļas apmeklētājiem tiks pasniegta trīs kārtu maltīte, kas atšķirsies no ikdienas ēdienkartes, EUR 20 vērtībā. Restorāns VECPUISIS, kas atrodas īpašā vietā – vēsturiskā Vecpuišu parka sirdī, uzkodā būs sarūpējis kūpinātu kaņepju sieru ar bumbieru krēmu, vītinātiem dzeltenajiem tomātiem un marinētiem āboliem, bet pamatēdienā būs piedāvājums no trim variantiem – lēni gatavota un viegli dūmota cūkas fileja, krāsnī cepta bute vai rudens dārzāju bļoda, kas īpaši iepriecinās tos, kuri priekšroku dod veģetārajam ēdienam. Desertā tiks pasniegts šokolādes un pīlādžu muss ar smiltsērkšķu sorbetu un karameli. Ēdienkarte šeit. Iepretim Valmieras Drāmas teātrim esošā restorāna RĀTES VĀRTI piedāvājumā atradīsiet lēni pagatavotu butes fileju ar marinētiem sakņaugiem un sīrupā noturētām rudens ogām, bet pamatēdienā tiks pasniegts fazāna konfits ar kviešu putraimiem biešu krēmā, melnsaknes biezeni un sarkanvīna mērci. Restorāns ik gadu parūpējas, lai deserta nosaukums ir īpašs un atstāj vietu iztēlei, tādēļ šogad tā nosaukums ir KASTANIS. Ēdienkarte šeit. Viesnīcas WOLMAR restorāns, kurš nesen kā piedzīvojis pārmaiņas interjerā, lutinās ar topinambūra-baraviku krēmzupu uzkodā, bet pamatēdienā piedāvās izvēlēties vienu no trim variantiem – līdakas fileju no Burtnieka ezera, pīles krūtiņu, kas tiks pasniegta rudens sakņu sinepju-medus glazūrā, vai lēcu-burkānu kroketes ar aunazirņu biezeni un trifeļeļļas-olu mērci. Desertā tiks piedāvāts ķirbju-brūkleņu krēms ar šokolādi un cidoniju sīrupu. Ēdienkarte šeit. Restorāns DELIZIA atrodas viesnīcā NAKTSMĀJAS un savas durvis apmeklētājiem vēris pērnā gada oktobrī. Restorānu nedēļas laikā uzkodā tiks piedāvāta Latvijas sarkanā biete ar lazdu riekstiem un kazas sieru, pamatēdienā – teļš ar topinambūru un ceptu sīpolu marmelādi, bet desertā tiks pasniegts kas īpašs – sviesta ķirbis ar meža mellenēm. Ēdienkarte šeit. VĪNKALNI PILS MĀJA gan valmieriešiem, gan pilsētas viesiem zināma ar gardajām itāļu picām, savukārt Restorānu nedēļas piedāvājumā ēdienkarte patīkami pārsteigs visus gardēžus. Uzkodā tiks pasniegti fritēti cukini ar Pils Mājas mērcēm un kraukšķīgu brokoli, bet pamatēdienā būs izvēle no divām svaigajām pastām spagetti – garšaugu-baltvīna-parmezāna mērcē ar tīģergarnelēm un citām jūras veltēm vai krēmīgā baraviku mērcē ar parmezānu un timiānu. Desertā viesiem būs iespēja nobaudīt mango semifredo ar zemeņu-bazilika condimento. Ēdienkarte šeit. Reti kurš nav dzirdējis par kafejnīca TĒRBATA gardajiem burgeriem un iedvesmojošu telpu dizainu. Restorānu nedēļas laikā kafejnīcas apmeklētāji tiks aicināti baudīt tomātu tartaru ar vītinātu gaļu un kazas siera krēmu uzkodā, doradu riekstu panējumā ar melnajām lēcām, muskata ķirbi un baltvīna mērci, bet desertā gardēži tiks lutināti ar cidoniju-laima siera kūku dzērveņu mērcē. Ēdienkarte šeit. Oktobra izskaņā Visit Valmiera Facebook lapā norisināsies konkurss, lai noskaidrotu sešus laimīgos, kuri iegūs iespēju baudīt Valmieras Restorānu nedēļas piedāvājumu kādā restorānā. Lai nobaudītu īpašos piedāvājumus, nepieciešams veikt iepriekšēju galdiņu rezervāciju. Visas ēdienkartes pieejamas visit.valmiera.lv. 18.novembrī valsts svētku noskaņās Valmieras restorāni un kafejnīcas būs sarūpējuši īpašu svētku piedāvājumu. Vairāk informācija par svētku norisēm Valmierā, Beverīnas, Burtnieku un Kocēnu novadā jau drīzumā visit.valmiera.lv. Apmeklējot restorānus un kafejnīcas, aicinām būt atbildīgiem un ievērot valstī noteiktos drošības pasākumus! Uz tikšanos Valmieras Restorānu nedēļā – gardākajā rudens notikumā Valmierā! Informāciju sagatavoja: Zane Krūmiņa Valmieras Tūrisma informācijas centra Tūrisma projektu vadītāja Mob. tālr.: 25437177
Kamerorķestri Sinfonietta Rīga raksturo izzināšanas prieks un vēlme atklāt jaunus horizontus. Diriģenta Normunda Šnē vadībā, aizrautīgie un erudītie orķestra mūziķi arvien saviem klausītājiem aktualizē 20. gs. muzikālos fenomenus un dažādu stilu novirzienus, meklē spilgtas parādības mūsdienu mūzikas pasaulē. Šoreiz Kīta Emersona nemirstīgajā mūzikā Sinfonietta Rīga meklē un atrod atbildi uz jautājumu: kas notiek, kad augstas raudzes rokmūzika satiekas ar orķestri. Pagājušā gadsimta 60-tajos gados jaunas vēsmas jau zināmo mūzikas žanru kaleidoskopā ienesa viens no britu progresīvā roka pamatlicējiem, taustiņinstrumentālists un komponists Kīts Emersons (1944-2016). Kopā ar basģitāristu Gregu Leiku no ārtroka apvienības King Crimson un sitaminstrumentālistu Karlu Palmeru no odiozās teatrālo rokmūzikas priekšnesumu grupas Crazy World of Arthur Brown Emersons 1970. gada sākumā dibina trio Emerson, Lake and Palmer (ELP). Šī apvienība iezīmē Emersona daiļrades māksliniecisko briedumu un populārās mūzikas pasaulē integrē nopietnu akadēmisko repertuāru un domāšanu. ELP savu ekspresīvo un nereti megalītisko skaņdarbu tapšanā izmantojuši Ārona Koplenda, Johana Sebastiāna Baha, Pētera Čaikovska, Leoša Janāčeka, Modesta Musorgska, Sergeja Prokofjeva un Belas Bārtoka kompozīcijas, un katrs grupas skaņu ierakstu albums vērtējams kā idejiski un stilistiski noslīpēts konceptuālās mākslas paraugs. Koncertā Cēsīs dzirdēsim Kīta Emersona Pirmo klavierkoncertu, ko kopā ar Sinfonietta Rīga atskaņos Dainis Tenis, publikai plašāks pazīstams kā apvienības Dagamba pianists. “Kīta Emersona Klavierkoncerts apkopo nepārspējamā taustiņinstrumentālista talanta zīmīgākās šķautnes - virtuozu solopartiju, neskaitāmas saiknes ar iepriekšuzrakstītu mūziku, impulsīvu temperamentu. Šī ir manas jaunības mūzika un pārņem laimes sajūta to atskaņojot kopā ar 21.gadsimta mūziķiem,” atdzīst diriģents Normunds Šnē. Līdzās K. Emersona skaņdarbam programmā likts viens no nepieradinātākajiem Latvijas radošajiem gariem Platons Buravickis. Dzirdēsim parafrāzi par britu mūziķa un viņa domubiedru daiļradi skaņdarbā EmersoniLaPa, kas Sinfonietta Rīga un Normunda Šnē lasījumā tika pirmatskaņots pērn 29. novembrī Lielajā ģildē. Savukārt vakara lielākais notikums ir latviešu komponista Uģa Prauliņa jaundarbs Elements, kura žanriskais apzīmējums ir Eclectic (con)Fusion Symphony in Rock. “Dzelzs priekškara” otrā pusē dzimušo un augušo Prauliņš, tāpat kā Emersons, ir klasiskās un neakadēmiskās skaņu pasaules savienotājs - ar rokmūziķa nervu, turklāt ar lielu interesi par tautasmūziku. Uģis Prauliņš par savu jaundarbu Elements: “Šis darbs ir manas iepriekšējās pieredzes apkopojums. Te ir cieņpilni un eksperimentāli apliecinājumi savu līdzšinējo ideālu un iedvesmotāju rokrakstiem un atmosfērām mūzikā. Ir savādi, pat satriecoši redzēt afišā savu vārdu blakus izcilam iedvesmotājam Kītam Emersonam! Pozitīvi ironiskā kārtā - jau pirmajā Simfonijas daļā ir diezgan tieša alūzija uz izcilo ELP konceptskaņdarbu Tarkus, kura galvenā tēma bieži mani iedvesmojusi mani vairāki skaņdarbu radīšanā. Šis jaundarbs man ir eksperimentāls un mani interesē kā kopskanēs izvēlētais motīvs un faktūru risinājums. Paldies visiem, kuri uzņēmās šo risku - doties šādā ceļojumā, un klausītājiem, kuri pacietīgi ziedos savu vakaru pirmatskaņojumā Cēsīs.”
Biļetes uz koncertu nopērkamas Koncertzāles “Cēsis” kasē, “Biļešu Paradīzes” tirdzniecības vietās un internetā www.bilesuparadize.lv.
Mediju kontaktiem: Egija Saļņikova Koncertzāles “Cēsis” Mārketinga un komunikācijas vadītāja E-pasts: egija.salnikova PIE cesukoncertzale PUNKTS lv Tālr.: +371 26171151
Šī projekta ietvaros 10. oktobrī lekcijās arheologi Uldis Kalējs un Rūta Vecmuktāne iepazīstināja interesentus ar spēlēm un rotaļlietām Latvijas viduslaiku piļu un Alūksnes viduslaiku pils arheoloģiskajā materiālā. Oktobrī skolēni, jaunieši un citi interesenti pie kaula, raga un briežraga apstrādes darbnīcas vadītāja Viestura Āboltiņa, kokapstrādes darbnīcas vadītāja Andra Rozes, podnieka Eināra Dumpja meistardarbnīcās iepazinās un praktiski pamēģināja dažādu materiālu apstrādi pēc senču metodēm, apguva divpadsmit spēļu un rotaļlietu spēlēšanas noteikumus un izgatavoja savus viduslaiku spēļu un rotaļlietu komplektus. Darbnīcās izgatavotie spēļu un rotaļlietu komplekti- replikas atbilstoši arheoloģiskajiem atradumiem- tiks izmantoti spēļu un rotaļlietu demonstrēšanai un apgūšanai 25. oktobrī plkst. 14:00 Alūksnes muzejā, bet no 2021. gada papildinās Alūksnes muzeja jauno arheoloģisko ekspozīciju par Alūksnes viduslaiku pili. Ekspozīcijā plānots iekļaut projekta rezultātā tapušās 12 viduslaiku spēles un rotaļlietas: kaula domino, dambreti, kubiskos metamkauliņus, metamkauliņus ar piramidāliem galiem, falangu kaulus pildītus ar svinu, rūceņus, dzirnavu spēli, koka vilciņus, svilpauniekus, māla glazētus un lauztus spēļu kauliņus, māla lodītes. Informāciju sagatavojusi:
Līdzīgi kā iepriekšējos gados, kad Radio NABA aicināja ikvienu radoši izpausties par tematiku, kuras centrā atradās radio un viss, kas ar to saistīts, arī šogad fotokonkurss izaicina kā topošo, tā esošo fotomākslinieku radošumu un viņu fotoaparātu objektīvus. Līdz š.g. 9. novembrim (ieskaitot) ikviens var pieteikties dalībai šajā konkursā, aizpildot elektronisko pieteikuma anketu. Turpat atrodami konkursa noteikumi. Konkurss paredzēts visām vecuma grupām un tajā viens dalībnieks var iesniegt 1 – 2 fotogrāfijas. Visa informācija par konkursu pieejama https://www.naba.lv/fotokonkurss. Konkursa tēmas interpretācija kā ierasts paver neticami plašas iespējas. Pēc definīcijas distance ir attālums starp priekšmetiem vai ķermeņiem telpā vai laikā, atstatums, tāliene, laika posms. Radio distanci salauž. Klausoties radio, distance ir klātesoša un vienlaikus nejūtama. Radio vienmēr pastāvējis distancē starp radioaparātu un klausītāju, distancē starp cilvēku pie mikrofona, mūziku un frekvenci. No šī gada marta vārds distance ieguvis citu skanējumu. Ievērot distanci vairs nav intraverto īpatnība, tā ir izdzīvošanas mantra. Kā redzat, konkursa tēmas improvizācijai ir bezgalīgas iespējas. Katrs fotokonkursa dalībnieks var parādīt savu redzējumu par izvēlēto konkursa tēmu. Aicinām darbos radoši paust redzējumu saskaņā ar savu oriģinālo vēstījumu un apspēlēt kādu sev aktuālu motīvu. Kas tajā būs redzams, paliek katra paša ziņā. Nepastāvot nekādiem tēmu ierobežojumiem, galveno uzmanību pievērsīsim bilžu kvalitātei – tām jābūt pietiekami lielā izšķirtspējā (minimālā izšķirtspēja 3000 x 2000 px, 150 dpi). Nepietiekamas izšķirtspējas attēli dalībai konkursā netiks reģistrēti. Tēma ir plaša un neaizmirsīsim – iztēlei robežu nav. Visnotaļ zinoša žūrija (Kristaps Kalns, Toms Grīnbergs, Madars Štramdiers, Arnis Balčus, Didzis Grodzs, Sabīne Moore) vērtēs darbus pēc to mākslinieciskās un tehniskās kvalitātes, idejas un atbilstības konkursa radošajai tēmai. Konkursa 18 labākie darbi tiks paziņoti 16. novembrī. Visi 18 žūrijas izvēlētie darbi tiks apbalvoti un piedalīsies ceļojošā fotoizstādē "18x18", kā arī piedalīsies skatītāju simpātiju balsojumā Latvijas Televīzijas un Latvijas Radio vienotajā ziņu portālā lsm.lv. Trīs labāko fotogrāfiju autori iegūs papildus balvas. Fotoizstādes "18x18" ceļojums būs skatāms Latvijas Universitātē, Kultūras pilī “Ziemeļblāzma”, Galerijā Centrs, savukārt vasarā no 6. līdz 8. augustam festivālā LABA DABA 2021. Radio NABA organizētais fotokonkurss un izstāde notiek kopš 2007. gada. Šā gada izstādes partneri Latvijas Universitāte, Galerija Centrs, izdevniecība “Neputns”, žurnāls “Fotokvartāls”, Kultūras pils “Ziemeļblāzma”, Latvijas Televīzijas un Latvijas Radio vienotais ziņu portālā lsm.lv un Starptautiskais mūzikas un mākslas festivāls LABA DABA.
Informācijai: naba PIE radionaba PUNKTS lv, tel. 26598498
Noskaidrosim, kāda šoruden ir Covid-19 krīzes izraisīto ierobežojumu ietekme uz folkloras kopu kustību Vidzemē, kā tā iespaido dalībnieku noskaņojumu un gatavošanos 2021. gadā paredzētajam starptautiskajam folkloras festivālam „Baltica”, kas varētu notikt nevis, kā bija plānots, Rīgā, bet Viļņā. Sarunās ar Latvijas Nacionālā kultūras centra (LNKC) folkloras eksperti Inesi Mičuli un Madonas kultūras nama folkloras kopas "Vērtumnieki" vadītāju Ingrīdu Gruduli un folkloras kopas „Senleja” vadītāju Andu Skuju atklāsim arī, kas folkloras kustībā raksturīgs tieši Vidzemes reģionam. „Lai gan Vidzeme ir reģions ar vēsturiski izteiktu koru kustību, kuras sākums meklējams jau 18. gs. brāļu draudžu kustībā, tomēr Vidzemē ir arī daudzas ļoti labas un skanīgas folkloras kopas, kas cenšas atjaunot tradīciju un ļoti veiksmīgi to jau daudzus gadus dara – strādājot ar folkloras materiāliem, ar pierakstītajām melodijām, dančiem, dialektiem. Nesen runāju par šo tēmu ar kolēģi, folkloras eksperti Gitu Lanceri, un arī viņa novērojusi, ka pēdējās divas „Baltica” skates liecina par to, ka pēdējā laikā ļoti daudzas jaunas folkloras kopas ir izveidojušās tieši Vidzemē, ka cilvēki grib un meklē šo tradīciju un viņiem patīk to kopt,” stāsta LNKC folkloras eksperte Inese Mičule. „Šis pēdējais gads, kas dažiem varbūt bija klusā sezona, mums aizgāja pilnīgi uz urrā. Bijām vieni no pirmajiem, kas vasaras sākumā atsāka mēģinājumus ar telefonkonferenču palīdzību, dziedājām un viens otram sūtījām dziesmu fragmentus un vārdus,” atceras leģendārās Madonas folkloras kopas „Vērtumnieki” ilggadējā vadītāja Ingrīda Grudule. Vērtējot folkloras kopu situāciju šobrīd, kovidkrīzei turpinoties, un gatavošanos „Baltica 2021”, viņa teic: „Laiks ir mazu sprunguli iesviedis „Baltica” ritenī, bet tas nenozīmē, ka ritenis nevar griezties uz priekšu.” FOTO NO MADONAS FOLKLORAS KOPAS „VĒRTUMNIEKI” ARHĪVA Madonas folkloras kopas „Vērtumnieki” pirmais vadītājs bija Artis Kumsārs, un šogad tā nosvinēja 40. jubileju. Šobrīd „Vērtumniekos” darbojas kopā ap 30 cilvēku un nu jau astoņpadsmit gadus to vada Ingrīda Grudule. Informāciju sagatavoja A. Bormane. |
|