Arhīva kalendārs
Festivāla mākslinieciskā vadītāja Māra Mellēna stāsta: “Zied pļavas, zied labība, zied kartupeļi, zirņi un pupas – un klāt ir Jāņi – lielais ziedēšanas laiks, jo Jānis katru gadu atved ziedu vezumu – pa saujai katram, lai zied visa pasaule. Šogad festivāla kodols ir Jāņu tradīcijas – pušķošana, vainagu pīšana, līgošana un aplīgošana, Jāņuzāļu lasīšana un kaisīšana, Jāņuguņu darināšana, iedegšana, Jāņu siera gatavošana, alus darīšana utt. Katrā novadā, pagastā, ciemā, sētā, dzimtā šīm tradīcijām ir savas īpatnības, bet festivāla “Baltica” kopīgais prieks, kas izdziedāts, izdejots vai vienkārši sajusts kopā ar tā dažādajām norisēm gan pašmāju, gan starptautiskā kontekstā, ir labs pamats Jāņu tradīciju pilnvērtīgai dzīvei šodienas kontekstā.” Starptautiskais folkloras festivāls “Baltica” tiks atklāts sestdien, 16.jūnijā, kad Rīgas kanāla malās sadziedāsies novadi, Vecrīgā būs iespēja piedalīties orientēšanās sacensībās, Pasaules tirdzniecības centra “Rīga” koncertzālē skanēs Teicēju un muzikantu koncerts. Plkst.17.00 festivāla dalībnieki dosies gājienā, bet plkst.18.00 Brīvības laukumā notiks festivāla lielkoncerts “Šurp, Jāņa bērni!”. Kopā festivāla ietvaros - no 16.jūnija līdz 21.jūnijam, notiks vairāk nekā 20 pasākumi, kurus apmeklēt aicināts ikviens interesents. Festivāls noslēgsies 21.jūnijā ar Vasaras saulgriežu sagaidīšanu Rīgā un Latvijas novados - Dagdā, Daugavpilī, Jelgavā, Jūrkalnē, Turaidā, Viļakā. Gada īsākajā naktī Rīgā, 11.novembra krastmalā uz trim skatuvēm būs iespēja dzirdēt Jāņu melodijas, sadziedāties un apdziedāties, uzpīt visgreznākos vainagus un apgūt siera siešanas prasmi, būs spēles un rotaļas. Varēs dzirdēt Jāņu stāstus, zīlēt ar tautas dziesmām, sakāmvārdu gudrības salikt stāstos un ar Jāņu zālēm izzināt nākotni. Būs iespēja visiem kopā iedegt Jāņugunis, pavadīt sauli, klausīties grupas „Iļģi” koncertu un dancot visu cauru nakti muzikantu “Alas vecās mēbeles”, “Ceiruļeits”, “Skandinieki” un “Kokle” pavadībā, lai būtu modri un spirgti līdz nākamajiem Jāņiem. Bet tiem, kam prāts uz dancošanu vairs nenesīsies, būs iespēja līgot, stāstīt un klausīties. Lai sagaidītu sauli, visi dosies pāri Daugavai un raudzīs, kā saulīte rotājas. Ar pilnu festivāla programmu iespējams iepazīties te – www.festivalbaltica.com. Ieeja Starptautiskā folkloras festivāla “Baltica” pasākumos bez maksas. Latvijas Etnogrāfiskajā brīvdabas muzejā ieeja saskaņā ar muzeja cenrādi. Starptautiskais festivāls “Baltica” ir Baltijas tautām nozīmīgs notikums, kas demonstrē tradicionālās kultūras vērtības - dziesmas, instrumentālo mūziku, stāstījumus, rotaļas, dejas, kā arī tautas lietišķo mākslu, amatniecību, un citas tautas kultūras izpausmes formas. Festivālā piedalās etnogrāfiskie ansambļi, folkloras kopas, tautas mūzikas grupas, stāstnieki un citi individuālie izpildītāji. Latvijā pirmais festivāls “Baltica” notika 1988. gadā, ievadot Nacionālās neatkarības kustību. Festivālu rīko Latvijas Nacionālais kultūras centrs sadarbībā ar Aizkraukles novadu, Ādažu novadu, Cēsu pilsētu, Dagdas novadu, Daugavpils pilsētu, Jelgavas pilsētu, Kocēnu novadu, Līgatnes novadu, Siguldas pilsētu, Latvijas Etnogrāfisko brīvdabas muzeju, Turaidas muzejrezervātu, Ventspils novadu un Viļakas novadu. Starptautisko folkloras festivālu “Baltica” atbalsta Valsts kultūrkapitāla fonds, Rīgas dome, Origo un Ķīnas Tautas Republikas vēstniecība Latvijā. Publicitātes fotogrāfija: Informāciju sagatavoja: No 15. līdz 17.jūnijam Valmierā norisināsies Baltijas valstu stīgu orķestru festivāls, pilsētā pulcējot ap 100 bērniem un jauniešiem no Igaunijas, Lietuvas un Latvijas mūzikas skolām.
Festivāla mērķis ir piedāvāt bērniem un jauniešiem saistošu programmu, lai veicinātu viņu interesi muzicēt, tāpat arī gūt pieredzi, kā notiek stīgu orķestru attīstība citās valstīs. Festivāls dod iespēju dzirdēt dalībnieku pārstāvēto valstu komponistu skaņdarbus, kā arī rosina iedzīvotāju interesi apmeklēt stīgu orķestru koncertus. Katru dienu norisināsies viens koncerts, kas būs lieliska iespēja dzirdēt vijoļu, altu un čellu “kopkora” izpildījumā Baltijas valstu komponistu skaņdarbus. “Katrs orķestris, izvēloties savas valsts komponista mūziku, iepriekš pārējiem dalībniekiem izsūta nošu materiālu. Pirms festivāla visi cītīgi mācās. Interesanti, ka izvēlēto skaņdarbu diriģēs konkrētā orķestra vadītājs. Tā ir ne tikai lieliska iespēja iepazīt dažādus autorus, bet arī strādāt dažādu diriģentu vadībā,” stāsta Dace Zariņa, Valmieras Mūzikas skolas čella skolotāja. 15.jūnijā pēc iekārtošanās mītnes vietā dalībnieki tiksies kopmēģinājumā, savukārt plkst.19.00 Valmieras pilsdrupu estrādē notiks Tallinas Mūzikas vidusskolas stīgu orķestra koncerts. Festivāla otrajā dienā, 16.jūnijā, dalībnieki iepazīs Valmieru un apkārtējos novadus, pedagogiem notiks metodiskais seminārs, bet plkst.16.00 pie Valmieras Mūzikas skolas pāri Gaujas ūdeņiem skanēs dalībnieku apvienotā orķestra koncerts. Trešajā dienā, 17.jūnijā, jau tradicionāli par koncertvietu tiek izvēlēta baznīca. Valmierā klausītāji gaidīti plkst.14.00 Sv.Sīmaņa baznīcā. “Visi laipni aicināti uz koncertiem! Sajūta šajās dienās ir īpaša. Iepazīstam citu valstu komponistu skaņdarbus, kopā muzicējam, gūstam pieredzi, kā stīgu orķestriem veicas citur, iegūstam jaunus draugus. Tas ir diezgan iespaidīgs skats un skanējums – tik daudz jauniešu vairāku diriģentu vadībā kopā izpilda īpaši festivālam atlasītus un apgūtus skaņdarbus,” aicina D.Zariņa. Festivāls norisināsies jau astoto gadu, norises vietām mainoties. Valmieras Mūzikas skola Baltijas valstu stīgu orķestru festivālu uzņems trešo reizi. Informāciju sagatavoja:Zane Bulmeistare Valmieras pilsētas pašvaldības Sabiedrisko attiecību nodaļas vadītāja Mob. tālr.:26443410
Viena no šī gada festivāla īpašajām iezīmēm būs Latvijas un ārvalstu teātra profesionāļu sadarbības projekti. Šoreiz tādi būs trīs – laikmetīgā opera “Nezināmais nezināmais”, ko veido režisors Viesturs Meikšāns sadarbībā ar britu komponistu Oliveru Kristofu Lī (Oliver Christophe Leith), vācu dramaturgu Korneliusu Paede (Kornelius Paede), izciliem latviešu operas solistiem Armandu Siliņu un Ievu Paršu, kā arī citiem teātra un mūzikas profesionāļiem. Šis darbs vienlaikus ir vairāku festivālu kopprojekts, Valmieras vasaras teātra festivālam sadarbojoties ar Latvijas Jaunā teātra institūtu un alternatīvo kamermūzikas festivālu “Sansusī”. Starptautiskās sadarbības ietvaros mūzikas teātra izrādi “Pavasaris” jauniešiem, bet ne tikai, agrākā maizes kombināta teritorijā veidos jaundibinātā teātra trupa “Kvadrifrons” (aktieri Reinis Boters, Āris Matesovičs, Klāvs Mellis, Ance Strazda, dramaturgs Evarts Melnalksnis) un mūzikas teātra režisore Alisja Goigelina (Alicia Geugelin) no Vācijas. Bet bērniem sadarbībā ar Latvijas Jaunā teātra institūtu un apvienību “Lone Twin” no Lielbritānijas būs iespēja piedalīties radošo darbnīcu un izrāžu sērijā “Nezvērs”, kuras laikā bērni radīs paši savu Nezvēru – tā izskatu, dzīvesstāstu, raksturu un sapņus, un vedīs pastaigā pa Valmieru, lai iepazīstinātu to ar savu pasauli, pilsētu un pieaugušajiem. Bērniem, jauniešiem un ģimenēm festivāls šogad piedāvās vēl trīs darbus – divi no tiem savā veidā turpinās pagājušā gadā pirmizrādītos darbus, kas šogad notiks jau citā noskaņā un vietā. Skatītāju īpašu atsaucību guvusī muzikālā izrāde “Traktopera” ar papildinātu “aktieru” sastāvu jeb traktoru piedalīšanos šogad notiks pļavās pie jaunajiem Valmieras daudzdzīvokļu namiem netālu no dzīvnieku patversmes. Savukārt radošā komanda režisores Paulas Pļavnieces vadībā tukšā baseinā meklēs, kur pazudis Viktors Sapropelis izrādē ar tādu pašu nosaukumu. Bet Latvijas Kultūras akadēmijas studenti kopā ar režisori Māru Ķimeli aicinās piedzīvot kopīgu pasaku pasaules brīnumu Studentu šķūnī muzeja garšaugu dārza teritorijā “Latviešu tautas pasaku virtene”. Turpat vakaros notiks arī “Dokumentāli stāsti” jauniešiem no 14 gadu vecuma un pieaugušajiem, kas ļaus iepazīt 12 dažādus cilvēkus, ko kopā ar pedagogu Elmāru Seņkovu dokumentējuši un pētījuši režijas studenti un jaunie aktieru kursa absolventi. Viens no vērienīgākajiem festivāla darbiem šogad būs Fantāzija par brīvību “Mušas”, režisora Kārļa Krūmiņa adaptācija Ž.P. Sartra lugai ar tādu pašu nosaukumu, kas notiks senajā lopu laidarā Valmiermuižā ar vismaz 500 skatītāju sēdvietām. Tā būs gaidīta atgriešanās vietā, kur pirmajā festivāla gadā notika Raiņa “Spēlēju, dancoju” un kas šoreiz ļaus skatītājiem pieredzēt vides un satura mijiedarbību caur izrādi, kurā galvenais varonis iestājas pret varas centieniem diktēt cilvēku dzīves, pasaules uztveri un morāles kritērijus. Kā pētījumu par prāta uzliktajām barjerām, komforta un baiļu slazdiem un paralēlo pasauļu satikšanos izrādi “Inuaki reptilis manī” veidos režisore Inga Tropa. Savā veidā kā detektīvs, tajā pašā laikā ironisks, iestudējums tiks izrādīts neesošā psihoterapteita kabinetā kādā no Valmieras biroju ēkām. Bet jaunu mājvietu festivāla laikā teju autentiskā vidē radīs Valmieras teātrī iestudētā Mārtiņa Eihes izrāde “Meža meitas”, kas no bunkura teātra telpās pārcelsies uz mežu Gaujas stāvo krastu apkaimē. Tas būs skaudrs un dokumentāls stāsts par padomju okupācijas laiku un latviešu sievietēm, kas bija spiestas meklēt patvērumu mežā, lai izvairītos no varas iestāžu aresta un represijām. Būtiska festivāla sastāvdaļa arī šogad būs brīvdabas kino programma, muzikāli piedzīvojumi, kā arī norises festivāla centrā, kas būs pulcēšanās vieta skatītājiem un dalībniekiem. Visas festivāla dienas tur plānoti atsevišķi notikumi ar savu māksliniecisko saturu, kas tiks izziņoti atsevišķi. Centrs tiks ierīkots sadarbībā ar biznesa, mākslas un tehnoloģiju augstskolas “RISEBA” rīkoto Starptautisko vasaras skolu “FestivaL’and”. Valmieras vasaras teātra festivāls notiks trešo reizi, līdz šim ik gadu pulcējot vairāk nekā 5000 apmeklētāju. Festivālu rīko Valmieras teātris sadarbībā ar Valmieras pilsētas pašvaldību, kā arī Latvijas valsts simtgades programmas, Valsts Kultūrkapitāla fonda, Vidzemes plānošanas reģiona Vidzemes kultūras programmas un biedrības “Staro 100” festivāla “Latvijas Goda aplis” finansiālo atbalstu. Biļetes izrādēm jau pieejamas visās „Biļešu paradīzes” kasēs, Valmieras teātrī, kā arī internetā www.valmierasfestivals.lv, www.vdt.lv un www.bilesuparadize.lv.
Informāciju sagatavojusi: Lija Ozoliņa Valmieras vasaras teātra festivāls festivals PIE valmiera PUNKTS lv +371 2654 8855 facebook.com/valmierasfestivals Bibliokuģis “Krišjānis Valdemārs” (Salacgrīva) sācis nopietnu gatavošanos 28 Vidzemes bibliotēku apmeklējumam “Latvijas Valsts mežu” un Valsts Kultūrkapitāla fonda atbalstītajai Vidzemes kultūras programmai, kas no septembra līdz pat Ziemassvētkiem noritēs ar devīzi “Meklējiet jūras ābeci bibliotēkās!” Bibliokuģa komanda jūrniecības arodizglītības veicināšanai izvēlējusies novadu Gaismas pilis – bibliotēkas, lai astoņos tematiskajos lokos jauniešus uzrunātu izvēlēties ar jūrniecību saistītus arodus, mācības turpinot Rīgas jūrskolā, Liepājas Jūrniecības koledžā vai Latvijas Jūras akadēmijā. Visa pamatā tiks likta grāmata, lasīšana, zināšanas. Projekta ietvaros mūsu pusē šīs nodarbības notiks Pāles un Liepupes bibliotēkās (cikls “No Svētupes līdz Liepupei”). Bet ārpus projekta tikšanās ar skolēniem notiks gan Ainažu, gan Salacgrīvas bibliotēkās. Tematisko loku “Visas upes plūst uz jūru” aptvertās bibliotēkas apņem visu Vidzemi. Braucienu loģistika izkārtota atbilstoši novadu ģeogrāfijai: “Ziemeļu stīga, kas Salacu skar” (Staicele, Mazsalaca, Rūjiena, Naukšēni), “Malēnijas lielais loks” (Ape, Liepna, Lejasciems, Cesvaine), “Piebalgas ūdensrozes” (Jaunpiebalga, Vecpiebalga, Ērgļi), “Kur Lubāns viļņus veļ” (Ļaudona, Varakļāni, Lubāna), “Amatas krastos Rāmuļu takās” (Rāmuļi, Līgatne, Nītaure), “Ciemos Beverīnas zemē” (Kauguri, Burtnieki, Kocēni), “Kantrī dzimis Smiltenē!” (Smiltene, Strenči, Valka) un “Tur, kur Gauja, tur, kur Rauna” (Stalbe, Priekuļi, Rauna). Tikšanās laikā bibliotēkās tiks demonstrēta videofilma “Salacas plostnieki”, stāstīts par mūsu novada zvejniecības tradīcijām, skolēnus mudinās apmeklēt Salacas nēģu tačus, novada muzejus un randu pļavas. Kopā ar Bibliokuģa komandu būs tālbraucēji kapteiņi, zvejnieki un zivju apstrādātāji – mūsu novada izcilās personības. Šīs aktivitātes tradicionāli atbalsta Salacgrīvas novada dome.
Informāciju sagatavojis Gints Šīmanis. |
|