Arhīva kalendārs
Šī gada festivāla, kurš sakrīt ar Latvijas simtgades svinībām, tēma ir „baltu ciltis”. Papildu skanīgākajām latviešu etno un folkgrupām pasākumā būs iespējams dzirdēt arī dienvidu kaimiņtautu mūziķus, kuru valstis atrodas bijušajās baltu cilšu teritorijās – Lietuvā, Krievijā un Baltkrievijā. Tādējādi iezīmējot, kā veidojusies latviešu kultūras daudzveidība, kādas ir līdzības un atšķirības ar tuvākajiem kaimiņiem. Festivāls atspoguļo tradicionālo kultūru un dažādas tās izpausmes – mūziku, amatniecību, arī kulināriju – visu, kas balstās savā tiešajā, vietējā vidē un tradīcijā. Īpaši akcentē mūziķus, kuriem tieši seno elementu iekļaušana mūsdienu mākslinieciskajās izpausmēs ir izdevusies īpaši veiksmīgi. Dienas kulšanas laikā apmeklētājiem tiks piedāvātas dažādas amatnieku un kulinārās darbnīcas, kā arī tautas muzikantu koncerts, kurā uzstāsies folkloras kopas „Lāns” un „Ore”. Sev saistošas nodarbes meistarnīcās atradīs kā mazi, tā lieli. Tostarp būs iespēja izzināt sviesta kulšanu, siera siešanu, seno alus darīšanu, karašu cepšanu māla krāsnī, zemes krāsns veidošanu un zivs gatavošanu. Tāpat jaunas iemaņas varēs gūt senā alus darbnīcā, rotu un senās keramikas, kā arī koka amatniecības un ādas apstrādes meistarnīcās. Darbosies arī muzikālā meistarnīca un izzināsim baltu ciltis!
Vakara kulšanas laikā „Pērkonvīru” izpildījumā latviešu tautas melodijas un dziesmas dzirdēsim ar bagātīgu sitamo instrumentu pulsāciju, radot brīžiem grandiozu, jaudīgu, brīžiem – intīmu un lirisku skanējumu. Mūs priecēs arī baltkrievu etnotrio „Troitsa”, kuru līderis ir ar varenu un spēcīgu balsi apveltīts šamanis. Postfolkloras mūziķi „Zari” pie mums viesosies no Liepājas – viņi katrs ir dažādi, tāpēc ienes kopīgajā mūzikā savu skanējumu. Savukārt apvienībā „Brāļi un māsas” tik tiešām apvienojušies brāļi un māsas! Viņiem ir plaša pieredze uz etnomūzikas skatuves. Tāpat nevar nepieminēt mūsdienu folkloras grupu no Viļņas – „Spanxti”, kas jaunrada lietuviešu un latviešu mitoloģiskās folkloras un dzejas interpretācijas, kā arī atdzīvina rituālos tekstus hetu, senskandināvu un citās vecajās indoeiropiešu valodās. Kārtīgi izlustēties varēs pie muzikantu apvienības no Sanktpēterburgas „Otava Yo” humora pilnajiem skaņdarbiem. Kā vakara kulminācija būs uguns rituāls un lielās uguns skulptūras „Sviesta ķērne” aizdegšana, lai visi kopā sāktu gaidīt vasaras saulgriežus un to maģisko nakti. Plašāka programma: šeit Rīko: Valmiermuižas kultūras biedrība un Kultūras menedžmenta centrs „Lauska”. Atbalsta: Valmiermuižas alus darītava, Burtnieku novada pašvaldība, Valmieras pilsētas pašvaldība, Valsts kultūrkapitāla fonds, garškopju kustība „Gardu muti”, „AUDIO”, „ZAAO”, „Valmieras Namsaimnieks”, Valmieras Kultūras centrs, „Tradicionālās kultūras iniciatīvu centrs „KasTe””. Kulinārās meistardarbnīcas norisināsies „Interreg Igaunijas – Latvijas pārrobežu sadarbības programmas 2014. – 2020. gadam” līdzfinansēta projekta „Livonijas kulinārajā mantojumā balstīta tūrisma produkta izveide un popularizēšana” ietvaros. Papildus informācija: Valmiermuižas kultūras biedrība, kultura PIE valmiermuiza PUNKTS lv, tālr. nr.: 27337798
Mākslinieku darbos redzamas latviešu tautas ornamenta tradīcijas, austrumu tautu un Kaukāza paklāju kompozīcija, rakstu motīvi. Viņu prasmes balstās meistarībā, kopīgā un atšķirīgā meklējumos jaunam ornamentam. Festivāls tiks organizēts piecos blokos, apdzīvojot teju visu Gulbenes vēsturiskā centra teritoriju un piedāvājot aktivitātes visai ģimenei: ZINĀŠANAS 27.jūlijā Vecgulbenes muižā notiks starptautiska zinātniska konference „Divi Jūliji. Pirmie cīruļi” par J.Madernieka un J.Straumes personībām, daiļradi un dažādiem mākslas aspektiem. Konferencē uzstāsies lektori no Latvijas, Gruzijas, Lielbritānijas un Irānas ar šādām tēmām: „Jūlija Straumes kolekcija Tbilisi Tautas mākslas muzejā” (Gruzijas Tbilisi tautas mākslas muzeja direktore Irina Košoridze); „Persiešu paklāju motīvi un elementi” (mākslas vēsturnieks, eksperts Irānas Tebrīzas Islāma mākslas universitātē Karims Mirzaee); „Jaunatklāt tradīcijas – Jūlijs Madernieks. Atpakaļ nākotnē – Jūlijs Straume” (Lielbritānijas Sentendrūsas Universitātes mākslas vēstures skolas vecākais lektors Džeremijs Hovards); „Latvijas ornamenta meklējumos” (vēstures zinātņu doktors, Ekonomikas un Kultūras augstskolas docents Imants Ļaviņš); „Persiešu un baltu rakstu salīdzinājums” (Latvijas Mākslas akadēmijas profesore Ieva Krūmiņa); „Jūlija Madernieka grafiskā dizaina rokraksts kā spilgta un neatņemama mākslinieka radošās darbības izpausme” (Dizaina un dekoratīvās mākslas muzeja mākslas vēsturniece Rūta Rinka). PRASMES Ikviens interesents varēs piedzīvot „Ekoloģiskas prāta darbnīcas”, kurās Latvijas Universitātes Latvijas vēstures institūta Etnoloģijas nodaļas pētnieces Anetes Karlsones vadībā varēs krāsot vilnu dabas krāsvielās. Savukārt Madonas novada Sarkaņu Amatu skolas aušanas pulciņa vadītājas, Tautas daiļamata meistares aušanā Ineses Mailītes meistarklasē būs iespēja aust segu P.Viļumsona stellēs. Viktora Ķirpa Ates muzeja speciālistu meistardarbnīca „No aitas sprogas līdz vilnas dzijai” piedāvās vilnas vērpšanu, plucināšanu, kāršanu, šķeterēšanu. Limbažu muzejs būs sarūpējis izstādi „No vilnas līdz dzijai” un lekciju-stāstījumu „No vilnas līdz dzijai” par aitu, vilnu, dziju, no kāda un kāpēc. TRADĪCIJAS Svarīga ir arī zināšanu un prasmju nodošana, tāpēc tiks organizēta meistarklase „Tradicionālās vilnas veltnēšanas tehnikas, pirtslietu darināšana” un Latviešu tautas lietišķās mākslas meistaru darbu izstāde „Es izaudu gultas deķi zaļu ziedu rakstiņiem”, kurā būs aplūkojamas tautas lietišķās mākslas studiju “KALME” (Alūksne), „SMILTENE” (Smiltene) un „SAGŠA” (Gulbene) segas. RADOŠUMS Festivālu papildinās mākslas plenērs „Mana Vidzeme”, kurā piedalīsies 15 profesionāli mākslinieki no Latvijas un būs vairākas glezniecības meistarklases. Savukārt Latvijas Mākslas akadēmijas pasniedzēji un Maģistra programmas studenti-meistari piedāvās meistardarbnīcas „Eksperimentālo paklāju darbnīca” un „Netradicionālo paklāju darināšanas paņēmieni”. Latvijas Mākslas akadēmijas Tekstilmākslas katedras un Dizaina nodaļas pasniedzēji un maģistrantūras studenti sarīkos savu darbu izstādi, kas tapuši studiju procesā pētot un izmantojot J.Straumes un J.Madernieka atstāto kultūras mantojumu. Interesantas būs arī Rīgas Porcelāna muzeja porcelāna apgleznošanas darbnīcas. BAUDAS Sirdij un dvēselei festivāla apmeklētājiem tiks piedāvātas latviešu un citu tautu kolektīvu uzstāšanās (Gulbenes novada folkloras kopas, Rīgas Vācu kultūras biedrības un Dobeles Vācu kultūras biedrības kolektīvi). Neatņemama sastāvdaļa būs arī amatnieku tirgus un tematiskas gastronomiskas aktivitātes. „Kamēr vien cilvēks cilvēkam nodos senču gudrībā balstītās tradīcijas, tikmēr mēs būsim mentāli spēcīgi un nesaplūdīsim ar globālās pasaules varenumu, bet būsim pilnvērtīgi savā individualitātē, vienlaicīgi papildinot pasaules mākslas tradīcijas. Organizējot festivālu, mēs veicināsim ne tikai Latvijas kultūrvides saglabāšanu un attīstību vietējā un starptautiskā kontekstā, bet arī sabiedrības līdzdalību mūsu valsts kultūrtelpas veidošanā. Pasākuma norisē plānojam iesaistīt tekstilmākslas meistarus, mākslas vēsturniekus, ekspertus, pētniekus, māksliniekus no Latvijas un ārvalstīm,” atklāj festivāla organizatore, Gulbenes novada vēstures un mākslas muzeja direktore Valda Vorza. Plašāka informācija par festivālu: www.gulbenesmuzejs.lv. Informāciju sagatavoja:
Lielākā daļa no Vidzemes kultūras programmas atbalstītajiem projektiem saistīti ar bērnu un jauniešu kultūrizglītību, radošo industriju attīstību, meistarklašu, semināru, nometņu rīkošanu. Ar programmas atbalstu tiks izveidotas vairākas izstādes un tiks rīkotas meistarklases par vidzemniekiem nozīmīgām tēmām tradicionālās kultūras un nemateriālā mantojuma saglabāšanai. Tāpat arī jau tradicionāli ar Vidzemes kultūras programmas atbalstu tiek izdotas dažādas grāmatas. Tā kā vasara ir festivālu un koncertu laiks, arī šogad vairākās vietās norisināsies brīvdabas pasākumi. Sekojiet līdzi pasākumu kalendāram.
Aicinām ikvienu izbaudīt un apmeklēt plašo pasākumu programmu! Vairāk par visiem Vidzemes kultūras programmas pasākumiem variet uzzināt Vidzemes plānošana reģiona mājas lapā www.vidzeme.lv kultūras sadaļā. Plašāka informācija: Dace Laiva, Vidzemes kultūras programmas koordinatore, tel. 25670756, dace.laiva PIE vidzeme PUNKTS lv |
|