Arhīva kalendārs
“Festivālam Čello Cēsis ir neatsverama loma koncertzāles “Cēsis” radošajā dzīvē. Ar savu oriģinalitāti, tam piemītošo radošo atmosfēru un īpaši veidotajām programmām festivāls neapšaubāmi kļuvis par mūsu atpazīstamības zīmi. Pieaugot koncertu, festivālu skaitam mūsu valstī, ir svarīgi palikt uzticīgam sev, saglabāt savu patību, vienlaikus atklājot jaunus izpausmes veidus un eksperimentējot. Uzdrīkstamies domāt, ka festivāla trešajā sezonā mūsu uzticamajai auditorijai varam piedāvāt jaunus izaicinājumus. Šī gada programmu raksturo divas vadlīnijas – jaunrade, jo festivālā skanēs vairāki pirmatskaņojumi, to vidū arī pašu čellistu jaundarbi, un mūsu viesu - mūziķu, mākslinieku, komponistu sadarbība māksliniecisko kopdarbu radīšanā. Varam teikt, ka ar savu unikālo raksturu un īpaši festivālam gatavotām čellu programmām, skaidri redzam Čello Cēsis vietu šodienas kultūras piedāvājumā, un nākotni gan Latvijas, gan Eiropas bagātajā mūzikas notikumu klāstā,” atklāj koncertzāles “Cēsis” programmu direktore Inese Zagorska. Festivāls Čello Cēsis sāksies 15. septembra vakarā ar koncertu “BACHianas čellam un saksofonu kvartetam”, kurā uzstāsies jaunā un talantīgā latviešu čelliste Margarita Balanas muzicējot kopā ar saksofonu kvartetu SIGNUM no Vācijas. Tādejādi koncertā Cēsīs būs iespēja uz vienas skatuves redzēt un dzirdēt starptautiski atzītus jaunus māksliniekus, kuru saspēli raksturo enerģija un jauneklīgums. Koncertā klausītājus gaida aizraujošs muzikāls ceļojums no Baha līdz Pjacollam, ko raksturo jauni muzikāli meklējumi neierastā instrumentu kombinācijā – čells un saksofoni. Dzirdēsim kā Johana Sebastiāna Baha majestātiskā Pirmā orķestra svīta un plaši pazīstamais, smalki rotātais “Itāļu koncerts” iemiesojas četru saksofonu skaņās. Savukārt Margaritas Balanas izpildījumā baudīsim Baha Trešo čellsvītu. Dienvidamerikas kaisli programmā ienesīs Brazīlijas komponista Eitora Vilas-Lobuša brīnumskaistā un populārā “Piektā Brazīlijas bahiāna” un argentīnieša Astora Pjacollas spēcīgas kaisles pilnie tango. Uzlecošā čella zvaigzne Margarita Balanas jau ir koncertējusi tādās pasaules atzītās koncertzālēs kā Karaliskais Operas Nams, Karalienes Elizabetes zāle, Vigmora zāle un Bakingemas Pils Londonā, Casa da Musica Portugālē, Bratislavas Filharmoniskajā koncerzālē un Palace Het Loo zālē Nīderlandē. Šobrīd Margarita Balanas studē Londonas Karaliskajā Mūzikas Akadēmijā. Viņa regulāri piedalās izcilāko čellistu meistarklasēs, tai skaitā pie Stīvena Iserlisa, Lina Harela, Mišas Maiska un Natālijas Gūtmanes. Saksofonu kvartets SIGNUM no Hamburgas 2013. gadā debitēja Karnegī zālē Ņujorkā. Kļūšana par Eiropas Koncertzāļu organizācijas (ECHO) balvas “ECHO – uzlecošā zvaigzne” laureātiem, kvartetam pavēra durvis uz tādām prestižām koncertzālēm Eiropā kā Konzerthaus Vīnē, Concertgebouw Amsterdamā, Palais des Beaux-Arts Briselē, Gulbenkian Lisabonā, Elbphilharmonie Hamburgā un citām Vakara izskaņā, plkst. 21.00, koncertzāles Kino zālē būs iespēja noskatīties Annas Šiltcas dokumentālo filmu “Čella stāsti” (2013, Luksemburga), kuras intriģējošajā sižetā, duetā ar čellistu Danielu Milleru Shotu būs redzama arī latviešu pianiste Laumas Skride. Sestdien, 16. septembrī, plkst. 12.00 interesenti aicināti uz “Vēlajām brokastīm ar čella garšu” - sarunu un brokastīm koncertzāles "Cēsis" restorānā mūziķu sabiedrībā, nepiespiestā un neformālā atmosfērā. Apmeklētājiem būs iespēja satikt un nedaudz iepazīt čellistus, kuri piedalīsies šīgada festivāla Čello Cēsis programmās. Saruna organizēta sadarbībā ar Latvijas radio programmu Klasika, un tās moderators būs koncertzāles “Cēsis” Pirmskoncerta sarunu apmeklētāju jau iemīlētais muzikologs Orests Silabriedis. Dienas turpinājumā, pulksten 14.00, INSIGNIA mākslas galerijā koncertzālē “Cēsis” debitēs daudzsološais lietuviešu čellists Justs Kulikauskas. Koncerts “Cello Electrified” klausītājiem atklās čellu citādā gaismā un skanējumā. Tajā dzirdēsim gan laikmetīgo mūziku, gan paša Justa skaņdarbus čellam un elektronikai. Justa Kulikauska veidotajā koncertprogrammā līdzīgās daļās dzirdēsim gan citu meistaru, gan viņa paša daiļradi. Solo čella versijā skanēs arī viena no britu grupas Coldplay jaunākajām dziesmām Hypnotised. Savukārt no vecākiem meistariem dzirdēsim 20. gadsimta pirmās puses čella spēles virtuozu Gasparu Kasado, 20. gadsimta otrās puses komponistu Folkeru Dāvidu Kirhneru un gados jaunāku itāli Džovanni Sollimu, kura mūzika Latvijā labi pazīstama no Kremerata Baltica koncertprogrammām. Justs Kulikausks ir čellists jau trešajā paaudzē. Viņš uzsāka solista karjeru jau agrā jaunībā, uzstājoties kopā ar visiem nozīmīgākajiem Lietuvas orķestriem: Lietuvas Nacionālo simfonisko orķestri, Lietuvas Valsts simfonisko orķestri, Lietuvas kamerorķestri, Svētā Kristofora kamerorķestri, Kauņas kamerorķestri. Justa Kulikauska aizraušanās ir laikmetīgā mūzika. Pirms koncerta “Cello Electrified” tiks atklāta jaunās koncertsezonas pirmās mākslas izstāde - latviešu gleznotāja Andra Vītoliņa darbu izstāde “Urbānā poēzija”. Koncerts sekos kā īpatna mūzikas un vizuālās mākslas sinerģija. Bet jau 19.00 vakarā gaidāms šī gada festivāla centrālais notikums, kurā jaunības gars dos vietu augstākajai meistarībai un pieredzei. Arī šajā sezonā Čello Cēsis lielkoncertā tradicionāli dzirdēsim kamerorķestri Sinfonietta Rīga, šoreiz jaunā diriģenta Artūra Gaiļa vadībā, kuram orķestra grožus uzticējis pats Normunds Šnē. Orķestra skatuves partneri, solisti būs itāļu čellists ar plašu starptautisku karjeru Mario Brunello un viens no vadošajiem Latvijas čellistiem Ēriks Kiršfelds. Koncerta pirmajā daļā dzirdēsim Franča Šūberta Arpeggione Sonata, ko viņš sacerējis vienam no noslēpumainākajiem instrumentiem mūzikas vēsturē – arpedžoni jeb ar lociņu spēlējamai ģitārai. Visbiežāk šo sonāti klausāmies versijā čellam un klavierēm; var sameklēt arī kādus ieskaņojumus, kuros skan arpedžone, taču nereti dzirdams arī pārlikums čellam un orķestrim. Vienu šādu pārveidu darinājis spāņu čellists un komponists Gaspars Kasado, un izcilā meistara Mario Brunello sniegumā klausīsimies tieši šo versiju. Čello Cēsis lielkoncertā gaidāmi arī divi pirmatskaņojumi. Viens no tiem - Ervīna Šulhofa 1921. gadā sacerētā Svīta op. 37. Skaņdarbs uzbur 20. gadsimta sākuma deju zāli. Svītā ir draisks regtaims, caurspīdīgs bostons, mazliet ietiepīgs tango, juteklisks šimmijs, kaprīzs steps, un visu noslēdz spānisks kaut kas, ko Šulhofs nosaucis vienkārši par Jazz. Programmas otrajā daļā skanēs otrs pirmatskaņojums Ērika Kiršfelda izpildījumā - Anitras Tumševicas “Saules mūzika”. Pirmoreiz šis darbs izskanēja 2012. gadā versijā čellistam un pūtēju orķestrim (Mārtiņa Ozoliņa vadībā muzicēja Ēriks Kiršfelds un Orķestris “Rīga”). Tagad klausīsimies, kā “Saules mūzika” tērpjas simfoniskā orķestra ģērbā. Itāļu čellists Mario Brunello ir mūziķis, filosofs, teātra mīlis. Lielisks solists un kamermūziķis, nebijušu muzikālu projektu organizators – Brunello iekarojis klausītāju sirdis visā pasaulē un guvis starptautisku kritiķu atzinību. Savā karjerā čellists spēlējis kopā ar izciliem orķestriem – Londonas Simfonisko orķestri, London Philharmonic, Mariinskas Simfonisko orķestri un Munich Philharmonic, Filadelfijas orķestri, Radio-France filharmonisko orķestri un Vācijas Simfonisko orķestri, NHK Symphony Tokyo un citiem. Brunello veidojis arī spilgtas kamermūzikas programmas kopā ar Gidonu Krēmeru, Franku Pēteri Cimmermani, Juriju Bašmetu, Mauricio Pollīni un Andreu Lukezīni. Čellists Ēriks Kiršfelds ir Liepājas Simfoniskā orķestra čellu grupas koncertmeistars, bijis ilggadējs Kremerata Baltica čellu grupas koncertmeistars kopš orķestra dibināšanas. Regulāri spēlē Sinfonietta Amsterdam. Ieguvis Latvijas Lielo mūzikas balvu 2009 par izcilu darbu ansamblī. Aktīvi koncertē gan kā solists, gan dažādos kameransambļos. Spīķeru stīgu kvarteta dalībnieks. Veicis daudzus ieskaņojumus Latvijas Radio. Festivāla noslēguma dienā, 17. septembrī, plkst. 12.00, koncertzālē “Cēsis” ģimenes ar bērniem tiek gaidītas uz krāšņu un atraktīvu koncertuzvedumu “Čella pasakas. Ūdens”. Tas ir oriģināls koncertiestudējums, kurā piedalās čellu trio Melo M. Režisores Paulas Pļavnieces iestudējuma pamatā ir pasakas sižets, bet atmosfēru radīs klasiski un mūsdienīgi skaņdarbi čellam, ko bagātīgi papildinās multimediju projekcijas un dažādi efekti. Šī gada maijā Starptautiskais festivāls Čello Cēsis saņēma Eiropas Festivālu asociācijas kvalitātes zīmolu EFFE Label, kas tiek piešķirta ievērojamākajiem Eiropa festivāliem, balstoties uz tādiem kritērijiem kā mākslinieciskā kvalitāte, kopienas iesaiste un festivāla starptautiskā un globālā perspektīva. Čello Cēsis ir vienīgais festivāls no Latvijas, kas saņēmis šo atzinību. Biļetes nopērkamas koncertzāles “Cēsis” kasē, “Biļešu paradīze” tirdzniecības vietās un internetā www.bilesuparadize.lv.
Mediju kontaktiem:
Egija Saļņikova Koncertzāles “Cēsis” Mārketinga un komunikācijas vadītāja E-pasts: egija.salnikova PIE cesukoncertzale PUNKTS lv Tālr.: +371 26171151 Alūksnē šomēnes sāksies pirmie pašvaldību sadarbības projektā “Gaismas ceļš cauri gadsimtiem” plānotie darbi – Paviljona - rotondas restaurācija Tempļa kalnā un drīzumā arī Gulbenes – Alūksnes bānīša Alūksnes stacijas bagāžas šķūņa atjaunošana.
1805. gadā klasicisma stilā celtais Paviljons – rotonda jeb Slavas templis ir būvēts pēc Alūksnes pils īpašnieka barona fon Fītinghofa vēlmes par godu Ziemeļu kara simtgadei. Tas atrodas Tempļa kalna pilskalnā un ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis. Projektā “Gaismas ceļš cauri gadsimtiem” paredzēts veikt rotondas restaurāciju saskaņā ar 2016. gadā izstrādāto un Valsts Kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcijas saskaņoto būvprojektu, kurš ietver arī apkārtējās teritorijas labiekārtošanu, arhitektūras mazo formu izbūvi, kāpņu, pievedceliņa izveidi un rotondas izgaismošanu. Par minēto darbu veikšanu Alūksnes novada pašvaldība iepirkuma procesa rezultātā ir noslēgusi līgumu ar SIA “BŪVFIRMA INBUV”. Šobrīd rotondas konstruktīvai noturībai ir uzstādīti pagaidu stiprinājumi, tādēļ galvenais restaurācijas darbu uzdevums ir tās saglabāšana un nostiprināšana, veicot trūkstošo akmens daļu atjaunošanu, šuvju attīrīšanu no vecā šuvojuma un jauna šuvojuma iestrādi, grīdas līmeņošanu, granīta plākšņu pārlikšanu, metāla savilču remontēšanu. Līdztekus šiem darbiem plānots ierīkot rotondas izgaismojumu, kas no zemes pie katras kolonnas augšup virzīs vertikālu gaismas staru. Projektā paredzēts veikt arī rotondas apkārtējās teritorijas labiekārtojumu – plakumā pret Pulka telts vietu ierīkos atpūtas laukumu, pievadceliņu, uzstādīs divus granīta solus un izbūvēs granīta kāpnes ar izgaismotiem kāpņu sākuma postamentiem. Rotondas restaurācijas darbu laikā tiks nodrošināta arheoloģiskā uzraudzība. Pašvaldība aicina iedzīvotājus rotondas restaurācijas darbu laikā neplānot pie šī objekta kāzas un citus ģimeņu pasākumus. Restaurējot rotondu un kvalitatīvi pilnveidojot saistīto infrastruktūru, šis iecienītais kultūrvēsturiskais tūrisma objekts tiks saglabāts, uzlabosies tā pieejamība, un tas būs unikāls ekoloģiski tīras vides un kultūrvēstures apvienojums. Alūksnes novada pašvaldība šonedēļ plāno noslēgt līgumu arī par Gulbenes – Alūksnes bānīša Alūksnes stacijas bagāžas šķūņa pārbūvi. Šķūņa atjaunošanas darbi sāksies augustā un plānoti astoņu mēnešu garumā. Atklātā iepirkumu konkursa rezultātā tiesības būvēt šo objektu ieguva SIA “RERE MEISTARI”. Paredzēts, ka projekta laikā tiks atjaunots stacijas bagāžas šķūnis, sakārtots apkārtējais perons, uzstādīta vēsturiska stila laterna, laukumam pie šķūņa izveidots jauns segums, uz kura izveidos āra spēli – labirintu bērniem. Atjaunotajā šķūnī plānots izveidot multimediālu ekspozīciju, kas mūsdienīgā interaktīvā veidā apmeklētājus iepazīstinās ar šaursliežu dzelzceļa tapšanas un darbības vēsturi, popularizēs dzelzceļa kultūru kā dzīvesveida sastāvdaļu vietējā, Latvijas un Eiropas mērogā. Ekspozīcijas koncepciju pēc pašvaldības pasūtījuma izstrādāja SIA “H2E DESIGN”. Būtiski, ka šķūnī būs arī tūrisma objektam nepieciešamās labierīcības. Iepirkuma procedūra par ekspozīcijas izveidi vēl nav noslēgusies. Šobrīd uzsākta iepirkuma procedūra vēl vienam no projektā paredzētajiem darbiem – laivu piestātņu izbūvei Alūksnes ezerā pie Aleksandra paviljona Alūksnes muižas parkā, kur restaurēs arī no paviljona uz ezera krastu lejup vedošās kāpnes, un 101 pakāpiena Tempļa kalna parkā. Šos darbus plānots veikt rudenī. Bez jau minētajiem darbiem projektā “Gaismas ceļš cauri gadsimtiem” iecerēta arī Alūksnes muižas parkā esošā Fītinghofu dzimtas mauzoleja restaurācija un Alūksnes viduslaiku pils Dienvidu torņa atjaunošana un ekspozīcijas izveide tā trīs stāvos. Minētā projekta uzsākšana gan nav notikusi tik ātri, kā bija cerēts, lai gan Alūksnes novada pašvaldība bija pilnā gatavībā to uzsākt jau ātrāk. Eiropas Savienības fondu finansējuma apguve valstī notiek caur šo procesu administrējošām iestādēm un to veiktās projektu dokumentācijas pārbaudes mēdz ieilgt. Arī šoreiz pašvaldībai projektā paredzētos darbus nākas uzsākt vien vasaras otrajā pusē. Projektu “Gaismas ceļš cauri gadsimtiem” Alūksnes novada pašvaldība īsteno sadarbībā ar Gulbenes un Cesvaines novadu pašvaldībām un Smiltenes evaņģēliski luterisko draudzi Kultūras ministrijas Eiropas Savienības fondu līdzekļu Darbības programmas “Izaugsme un nodarbinātība” prioritārā virziena “Vides aizsardzības resursu izmantošanas efektivitāte” 5.5.1. specifiskā atbalsta mērķa “Saglabāt, aizsargāt un attīstīt nozīmīgu kultūras un dabas mantojumu, kā arī ar to saistītos pakalpojumus” ietvaros. FOTO: 1805. gadā klasicisma stilā celtais Paviljons – rotonda jeb Slavas templis Tempļa kalna pilskalnā
Sagatavoja: Evita APLOKA, Alūksnes novada pašvaldības sabiedrisko attiecību speciāliste Tālruņi: 64381502; 26646749 evita.aploka PIE aluksne PUNKTS lv www.aluksne.lv |
|