Arhīva kalendārs
Valmieras muzeja pagalmā 9. septembrī no plkst. 12.00 starptautiskās iniciatīvas "Eiropas kultūras mantojuma dienas 2017” laikā norisināsies aktivitāte "Valmiera. Hanzas pilsēta”, aicinot izzināt Valmieras vēsturi viduslaiku periodā. No plkst. 12.00 līdz 16.00 Hanzas namiņos būs skatāma ekspresizstāde “Dzīve viduslaiku pilsētā”, plkst. 14.00 uzstāsies viduslaiku mūzikas grupa “Artemisia Absinthium”. Savukārt plkst. 15.00 tiks atklāti nezināmie vēstures stāsti un notiks viduslaiku tērpu demonstrēšana. Mijoties mūzikai, stāstiem un vēsturisko tērpu atrādīšanai, Valmieras muzeja vēsturnieki klātesošos ievedīs viduslaiku pilsētas noskaņās, uzburot ainas, kurās darbosies to laiku tirgotāji un amatnieki. Stāsti atklās, kā viduslaikos tērpās iedzīvotāji, kāda bija kultūra, ēšanas un dzeršanas paradumi, izklaides, kā svētkus svinēja 13.-17. gadsimtā. Stāsti veidoti pēc vēsturnieka Ilgvara Misāna projekta laikā tapušā pētījuma “Valmiera senās Hanzas pilsētu savienībā: mantojuma izpēte”. Tajā Hanza apskatīta ne tikai kā politisko notikumu dalībniece, bet arī uzsvērts tās saimnieciskais un sociālais devums. Interesentiem būs iespēja uzzināt arī par Valmieras pils funkcionālo izmantošanu, pils militārās, administratīvās, saimnieciskās un sociālās funkcijas. Grupas “Artemisia Absinthium” izpildījumā Eiropas viduslaiku mūzikas skaņas radīs vijole, blokflautas, dūdas, bungas un dažādas perkusijas, izpildot dziedājumus no krājumiem Libre Vermell un Cantigas de Santa Maria. Būs skatāmas arī viduslaiku dejas. Valmierai bija sava vieta un loma Hanzas tirdzniecībā, īpaši agrīnajā periodā. Lejasvācu tirgotāju no 12. līdz 15. gadsimtam izveidotajā tirdzniecības tīklā aktīvi darbojās dažādas izcelsmes tirgotāji, šī aroda meistarus pulcējot no aptuveni 200 Ziemeļjūras reģiona valstīm, Baltijas jūras reģiona un Viduseiropas iekšzemes pilsētām. Ieeja – bez maksas, iepriekšēja pieteikšanās nav nepieciešama. Papildu informācija no 1. septembra – Valmieras muzeja mājaslapā muzejs.valmiera.lv. Eiropas kultūras mantojuma dienas ir veltītas Latvijas valsts simtgadei ar mērķi apzināt un no jauna iepazīt tās vietas, kas saistītas ar nozīmīgiem notikumiem Latvijas teritorijas vēsturiskajā attīstībā un mūsu vēsturē svarīgu personību dzīvi un darbu. Viduslaiku tērpi un mūzikas instrumenti ir iegādāti ar projekta "Hanzas vērtības ilgtspējīgai sadarbībai” finansiālu atbalstu. Norise “Eiropas kultūras mantojuma dienas 2017” tiek finansēta no Centrālā Baltijas jūras reģiona pārrobežu sadarbības programmas 2014.-2020.gadam līdzfinansēta projekta Nr. CB110 “Hanzas vērtības ilgtspējīgai sadarbībai” (projekta nosaukums angļu valodā “Hanseatic Approach to New Sustainable Alliances”), atbalsta Valsts kultūrkapitāla fonds. Informāciju sagatavoja: Zane Bulmeistare Valmieras pilsētas pašvaldības Sabiedrisko attiecību nodaļas vadītāja Mob. tālr.: 26443410 16. septembrī Sēļu muižā pašsacerētās mūzikas un dzejas festivāls „DZEJAS DIENU KĀRTAINĀ ĀBOLMAIZE”. Plkst.13:00 – 15:30 Sēļu muižas estrādē koncerts „Dziesma Tev un man...”.
Aicinām pieteikties pašsacerēto dziesmu autorus un lauku muzikantus - izpildītājus. Lūdzam dziesmu pavadījumos izmantot tikai akustiskos mūzikas instrumentus (Sīkāka informācija – Iveta Dukaļska- 20019452, Ināra Blūma – 26321158). Darbosies PANKŪKU BĀRS. Plkst. 16:00 Sēļu muižas lielajā zālē tikšanās ar dzejnieku, komponistu, mūziķi ANDRI KIVIČU sarīkojumā “Nekas nekad nav beidzies un nekad nebeigsies, Nāc man līdzi dzīvot, dzīvē iemīlēties…”. Sarunas, dzeja, mūzika. Ieeja bez maksas Esiet laipni aicināts piedalīties Nodarbinātības valsts aģentūras (NVA), Igaunijas Bezdarba apdrošināšanas fonda, Valkas novada domes un Valgas pilsētas domes īstenotā pārrobežu sadarbības programmas “INTERREG Estonia-Latvia” projekta “Pārrobežu darba tirgus integrācijas un nodarbinātības veicināšana” programmas ietvaros kopīgi organizētajā pasākumā “Livonijas darba tirgus Valka - Valga 2017”, š.g. 28.septembrī no plkst.10.00, Valkas kultūras namā (Valkā, E.Dārziņa ielā 8).
Projekta mērķis ir veicināt pārrobežu reģionu darba meklētāju un darba devēju pārliecību par viņu spēju atrast attiecīgi piemērotu darbu vai darbinieku. Būsim ļoti gandarīti, ja ieradīsieties uz šo pasākumu, prezentēsiet savu uzņēmumu. Šī būs Jūsu iespēja, kur varēsiet klātienē tikties ar uzņēmējiem, kolēģiem no Latvijas un Igaunijas, varbūt arī atrast savam uzņēmumam atbilstošus darbiniekus. Gan darba devējiem, gan darba meklētājiem dalība pasākumā ir BEZ MAKSAS! Reģistrēšanās pasākumam notiek līdz 20. septembrim, piesakoties pie pasākuma koordinatoriem – Erna Pormeistere (e-pasts: Erna.Pormeistere PIE nva.gov PUNKTS lv,tālr. 29482289, 23007) un Linda Ščerbane (e-pasts: Linda.Scerbane PIE nva.gov PUNKTS lv , tālr. 25685261; 64723871) Kokmuižas svētkos, kas norisināsies Kocēnos jau šīs nedēļas nogalē, ikvienam interesentam būs iespēja apmeklēt unikālu foto izstādi “Pilis Eiropā”, kuras autors ir mākslas zinātnieks, gleznotājs un Rundāles pils direktors Imants Lancmanis. Pateicoties tam, ka Imants Lancmanis ir atsaucies Kocēnu novada domes iniciatīvai un aicinājumam, šī ir pirmā reize, kad sadarbībā ar autoru tiek veidota foto izstāde par Eiropas pilīm.
Vērtīgā izstāde, kurā foto attēli tiks papildināti ar teksta materiāliem, ļaujot tuvāk iepazīt piļu un muižu pasauli dažādos gadsimtos, būs aplūkojama 9. septembrī laikā no plkst. 13.00 līdz plkst. 16.00 Kokmuižas pils zālē. Imants Lancmanis fotografē visas pilis un muižas, kurās viņš nonāk. Lielāko foto arhīva daļu veido Latvijas pilis un muižas, kas fotografētas vairāk nekā 50 gadu ilgā periodā, un tās izmantotas gan Imanta Lancmaņa sarakstītajās grāmatās, gan daudzskaitlīgajās publikācijās Latvijas un ārvalstu mākslas un arhitektūras žurnālos. Savukārt Eiropas pilis fotografētas ekskursiju laikā ārzemēs un fotogrāfijas pārsvarā tiek izmantotas profesionālajām interesēm. Laikmetu, politisko un ekonomisko sistēmu maiņa ir noteikusi citas sabiedrības vajadzības, kas veicinājušas aristokrātiskā dzīvesveida izzušanu Eiropā. Pilis, palikušas bez iemītniekiem, sākušas it kā patstāvīgu dzīvi, kur cilvēks ienāk tikai kā viesis. Tomēr Versaļas pilī Francijā ļaudis plūst kā liela upe cauri pils zālēm, un pēdējos gados piļu apmeklētāju skaits Eiropā aizvien pieaug. Vai tā ir skaistuma brīnumainā vara, kas mūsu racionālajā laikmetā liek meklēt un apbrīnot tik neracionālu lietu kā mākslas un dzīvesveida izsmalcinātību un greznumu? Izstāde “Pilis Eiropā” saistīta arī ar Latvijas piļu un muižu asociācijas organizēto akciju “Apceļo Latvijas pilis un muižas”, kas izsludināta par godu Latvijas valsts simtgadei, sniedzot iespēju ceļotājiem papildus dažādu vēsturisko ēku iepazīšanai Latvijā gūt iedvesmu arī no tās kultūras un estētikas, kas atrodama pilīs Eiropā. Mākslas cienītājiem Kokmuižas svētku laikā būs iespēja aplūkot vēl kādu īpašu izstādi, kas apmeklētājus gaidīs Kokmuižas pils ātrijā. Šīs izstādes mākslas darbus radījušas četras mākslinieces, kuru dzīves vieta vai darbs ir saistīts ar Kocēnu novadu - Dace Brizauska, Sanita Celma-Ķikute, Gunta Eltamma, Iveta Kreišmane. Izstāde būs aplūkojama 9. septembrī no plkst. 10.00 līdz plkst. 20.00.
Informāciju sagatavoja:
Valmieras muzejā šī ir septītā izstāde, kas rīkota kopā ar Giterslo apriņķi. Sadarbībā ar kultūras koordinatori Dr. Silvanu Kreijeru (Silvana Kreyer) un Giterslo mākslinieku apvienību notikuši arī trīs starptautiski mākslas simpoziji. Māksliniece Kerstīna Ūlmane dzimusi 1966.gadā. Mācījusies par zeltkali, vēlāk studējusi arhitektūru un no 2009.gada intensīvi pievēršas zeltkales radošai darbībai dzīvesvietās Drēzdenē un Giterslo. K.Ūlmane strādā radošajā darbnīcā Krzwei, kur viņa sevi redz starp divām pasaulēm – rotām un objektiem: “Izmantojot atkal lietojamus vai atjaunotus materiālus, pie mana darba galda top tikai pašdarinātas un valkājamas rotas, rotu objekti.” Turklāt māksliniece mīl kombinēt un pārveidot. Tā top laika gaitā nemainīgas un asprātīgas tematiskas objektu sērijas. Katrs augļu atlējums ir atšķirīgs, un tā katru reizi veidojas izteikti individuālas rotaslietas. Mākslinieces īpatnība ir viņas tā saucamie starp-pirkstu gredzeni. K.Ūlmanes rotaslietas vienmēr ir mazi mākslas objekti. Mākslinieks Kristofs Vinklers dzimis 1952.gadā. Dzīvo Giterslo un ir autodidakts. Kristofs Vinklers: “Manās vecāku mājās kā bērns agri saskāros ar tēlotāja mākslu. Tēva darbu iedvesmots, jau sen darbojos kā autodidakts. Izmantoju dažādus materiālus un arī atradumus, kuri mani iedvesmo spontāniem darbiem. Mani pievelk ikdienišķais, kā arī izmestas lietas, šķietami banāli, nevērīgi aizmestu priekšmetu estētika. Tā top manas asamblāžas, kolāžas, objektmāksla, bieži vien kā actiņu kastes un brīnumu kambari. Kas manai bilžu pasaulei būs atvērts, bieži vien pamanīs, ka tā viņam laipni uzsmaida. Bet īpaši svarīgs manos darbos ir nepateiktais, kur rodas negaidīti jautājumi un fantāzijas. Uzaicinu iedziļināties manu darbu pasaulē, ieklausoties to stāstos. Dažiem darbiem esmu sarakstījis un pievienojis īsus stāstus, kuri uzrunā skatītāju fantāziju.” Izstāde apskatāma līdz 30.septembrim.
Informāciju sagatavoja: Zane Bulmeistare Valmieras pilsētas pašvaldības
Šogad velobrauciens vedīs pa Grundzāles pagasta Aumeisteru un Bilskas pagasta Lobērģu pusi. Kā ierasts pa ceļam, dalībnieki varēs veikt sagatavotos uzdevumus un apskatīt dažādas interesantas un neredzētas apskates vietas.
Pasākuma sākums 30. septembrī, plkst. 10.30 atpūtas un sporta kompleksā “Trīssaliņas”, Grundzāles pagastā. Pirmo reizi dalībniekiem tiks piedāvāti veseli trīs velo maršruti – 15, 30 un 40 km garumā, lai katrs pasākuma dalībnieks varētu izvēlēties saviem spēkiem atbilstošāko. Visi trīs velo maršruti sāksies un noslēgsies atpūtas un sporta kompleksā “Trīssaliņas”, kur dalībniekus sagaidīs viegla pusdienu maltīte svaigā gaisā. Iepriekšēja pieteikšanās līdz 28. septembrim Smiltenes novada TIC (Dārza ielā 3), rakstot uz tic PIE smiltene PUNKTS lv, zvanot +371 29395200. Pasākums ir bez maksas. Iesakām lietot aizsargķiveres, bērniem līdz 12 gadu vecumam tās ir jālieto obligāti. Aicinām līdzi ņemt kādu našķi un atspirdzinošu dzērienu ceļam. Pasākumu organizē Smiltenes novada Tūrisma informācijas centrs sadarbībā ar aktīvās atpūtas pasākumu organizatori Santu Paegli. Pasākuma laikā uzņemtās fotogrāfijas tiks publicētas www.smiltene.lv, visit.smiltene.lv un sociālajos tīklos. Pasākums tapis projekta „Pasākumi vietējās sabiedrības veselības veicināšanai Smiltenes novadā” (Nr. 9.2.4.2/16/I/052) ietvaros. Informāciju sagatavoja: Lelde Atlāce, Smiltenes novada Tūrisma informācijas centra Svētdien, 17. septembrī, Ēvelē norisināsies izziņas pārgājiens “Iepazīsti Ēveles pagastu”. Tā mērķis ir veicināt pagasta kultūrvēstures izziņu un atgādināt vai iepazīstināt ar Ēveles pagasta ievērojamākajiem vēstures, kultūras un dabas objektiem. Tā būs arī iespēja ģimenēm kopā lietderīgi un aktīvi pavadīt brīvo laiku, baudot rudens krāsas dabā. Pārgājienā var doties gan individuāli, gan kopā ar draugiem vai ģimenes locekļiem. Tā kā apskates objekti atrodas visa pagasta teritorijā, tad vajadzīgs transporta līdzeklis (automašīna, motocikls, der arī velosipēds). Tas gan nenozīmē, ka pie visiem objektiem var piebraukt. Ir jāiet arī ar kājām, piemēram, pa pļavu vai mežu, tāpēc nepieciešams piemērots apģērbs un apavi. Starts pārgājienam būs plkst. 11.00 Ēveles centrā pie veikala. Reģistrējoties dalībnieki saņems karti, kurā atzīmēti apskates objekti, informatīvo materiālu un objekta fotogrāfiju un atbilžu lapu. Kopā jāapmeklē 10 apskates objekti, un katrā apskates objektā ir jāveic kāds uzdevums. Uzdevuma atbilde vai rezultāts jāieraksta atbilžu lapā. Pēc finiša aizpildīto atbilžu lapu nodosiet tiesnesim! Par uzvarētāju tiks noteikts dalībnieks (dalībnieki), kuri visprecīzāk būs veikuši uzdevumus. Ātrums šoreiz netiks ņemts vērā. Plānojam, ka visu pārgājiena maršrutu var veikt 4 stundās. Pēc pārgājiena dalībnieki saņems sertifikātu par Ēveles pagasta iepazīšanu. Precīzākie uzdevumu veicēji saņems balvas. Visiem pārgājiena dalībniekiem būs iespēja piedalīties loterijā. Lai labāk sagatavotos pasākumam, lūgums potenciālajiem pārgājiena savu dalību pārgājienā pieteikt līdz ceturtdienai, 14. septembrim (e-pasts: anda.jukame PIE burtniekunovads PUNKTS lv, tālr. 26118879 vai 26191238 Andai). Bet drīkst piedalīties arī tad, ja vēlēšanās rodas spontāni svētdienas rītā.
Informāciju sagatavoja: Anda Jukāme,
Koncerta izskaņā Latvijas Nacionālā kultūras centra direktore Signe Pujāte audzēkņiem vēlēja ceļa vārdus jaunu sasniegumu īstenošanā: “Jaunajiem topošajiem māksliniekiem šī ir brīnišķīga iespēja rādīt savu talantu uz Lielās skatuves sadarbībā ar profesionāliem mūziķiem. Lai arī turpmāk šī brīnišķīgā dzirksts, spēlējot mūzikas instrumentu, jūsu acīs saglabājas!” Liels paldies koncerta atbalstītājiem: Vidzemes plānošanas reģionam, Valsts kultūrkapitāla fondam, Cēsu novada pašvaldībai, Cēsu Kultūras un Tūrisma centram, Alfrēda Kalniņa Cēsu Mūzikas vidusskolas atbalsta biedrībai, akciju sabiedrībai “Cēsu alus”, ZS “Kliģeni”, SIA “Beatus” - veikalam Solo, pasākuma vadītājai – Evijai Streičai. Paldies koncerta dalībniekiem un viņu pedagogiem par ieguldīto darbu!
Elīna Eglīte Alfrēda Kalniņa Cēsu Mūzikas vidusskolas Projektu vadītāja Biedrība “Kultūra aTver” sadarbībā ar Vaives, Līgatnes un Drabešu amatu mājām aicina izzināt maizes cepšanas tradīcijas Cēsu apriņķī, pētot un apkopojot rudzu maizes cepšanas tehnoloģijas un receptes, uzklausot pieredzes stāstus un iepazīstot maizes tapšanas procesu pie meistariem Cēsu apriņķī. Projekta noslēgumā maizes cepšanas meistari viesosies Vaives amatu mājā, lai kopīgi meklētu veidu, kā senās receptes un tehnoloģijas pielāgot maizes cepšanai elektriskajās un gāzes plītīs, tādējādi nodrošinot maizes cepšanas tradīciju pārmantošanu. Visas projekta realizācijas laikā uzkrātās maizes cepšanas tehnoloģijas un receptes tiks apkopotas un izdotas elektroniskā brošūrā.
Šobrīd aktīvi apzinām tos maizes cepējus Cēsu apriņķī, kuri maizīti cep pēc paaudzēs pārmantotām receptēm. Aicinām atsaukties un pieredzē dalīties ikvienu rudzu maizes cepēju neatkarīgi no tā vai maizīte tiek cepta pašu patēriņam vai tirdzniecībai, kā arī sniegt informāciju un palīdzēt atrast mums šos maizes cepējus. Septembra un oktobra mēnesī norisināsies braucieni pie maizes cepšanas meistariem un tradīciju glabātājiem Liepā, Pārgaujā, Vecpiebalgā, Jaunpiebalgā un Drabešos. 27. septembrī viesosimies Drabešu amatu mājā un uzklausīsim Ineses Rozes maizes stāstu, savukārt 7. oktobrī dosimies uz Maizes māju Liepā. Braucieniem pieteikties var ikviens interesents. Aicinām projektā iesaistīties maizes cepšanas interesentus, meistarus un tradīciju glabātājus, lai kopīgi pētītu un apzinātu Cēsu apriņķa maizes stāstus. Projektu “Maizes cepšanas tradīciju pārmantošana Cēsu apriņķī” finansiāli atbalsta Vidzemes plānošanas reģions un Valsts Kultūrkapitāla fonds. Plašāka informācija: Laimdota Eliase Biedrība “Kultūra aTver” e-pasts: laimdota.lapina PIE gmail PUNKTS com tālr.: + 371 29352201 Interesenti laipni gaidīti 5. oktobrī plkst.17:30, J.Cimzes Valkas mūzikas skolā uz tikšanos ar diriģentu, pedagogu un interesantu personību Jāni Erenštreitu. Viņš ir teicis “Tie, kas pieraduši runāt tikai par ražošanu, aizmirst, kādu spēku un enerģiju dod cilvēku satikšanās dziesmā, kā tas spārno cilvēku prātus uz visām citām lietām, kas dzīvē jāveic.”
Jāni Erenštreitu pelnīti uzskata par vienu no zēnu koru kustības pamatlicējiem Latvijā. Viņa vārds saistīts ar Emīla Dārziņa speciālās mūzikas vidusskolas un Rīgas Doma zēnu koriem. No 1994. līdz 2010. gadam viņš bija Rīgas Doma kora skolas direktors. J.Erenštreits ir vairāku Vispārējo latviešu Dziesmu un Deju svētku virsdiriģents un goda virsdiriģents. Jānis Erenštreits saņēmis arī dažādus apbalvojumus, piemēram, Triju zvaigžņu ordeņa IV šķiru (1997.g.). Kopš 1983. gada Jānis Erenštreits bija saistīts ar Valkas rajonu. Sākumā viņš vadīja rajona skolēnu korus. Kopš 1984. gada bija Valkas rajona koru virsdiriģents - pirmajā gadā kopā ar iepriekšējo rajona koru virsdiriģentu Haraldu Medni /1906-2000/. Šogad izdeva J.Erenštreita rakstīto grāmatu par latviešu pedagogu un koru mūzikas pamatlicēju Jāni Cimzi: “Manā jaunībā viņš tika pamatīgi pelts un rāts, un tad viņu lēnām reabilitēja, tai skaitā mūsu muzikoloģijas spice. Kad pirms dažiem gadiem tuvojās Cimzes 200. jubileja, es gribēju uzrakstīt aizstāvības rakstu viņam, lai gan viss viņa mantojums ir izcila liecība, pie tā nekas nebūtu piebilstams, un bez viņa pirmie latviešu Dziesmu svētki nebūtu bijuši tik latviski, kādi tie izvērtās.” Informāciju sagatavoja: Valkas Novadpētniecības muzeja Izglītojošā darba un darba ar apmeklētājiem vadītāja Ligita Drubiņa
Latvija – Vācija – Austrālija – Kanāda – Latvija. Tāds garš, gadiem ilgs ceļš. Tā būs vēl nebijusi tikšanās – tiksies vienas ģimens trīs mākslinieces, precīzāk, vienkopus būs viņu darbi. Māte Erna Bērziņa / Dzelme / Ķikure (04.10.1906. Ķikuri, Ļaudonas pag., Madonas apr. – 01.01.2003. Kanāda) – grafiķe un literāte; vecākā meita Inese Birstiņa (27.03.1942. Madona – pašlaik dzīvo Kanādā) – tekstilmāksliniece; jaunākā meita Dzidra Mičele /Mitchell/ (21.05.1946. Štutgarte, Vācija – pašlaik dzīvo Austrālijā)- grafiķe, gleznotāja. Erna Dzelme vairāk pazīstama kā literāte ar pseidonīmu Ķikure, jo emigrācijā izdoti 10 dzejoļu un prozas krājumi, daži publicējumi ilustrēti ar viņas zīmējumiem vai grafikām, Latvijā 2006.g., atzīmējot novadnieces 100 dzimšanas dienu Ļaudonas pagasts un Madonas muzejs izdeva dzejas un prozas krājumu „Es zemes tās”. Šogad meita Inese Birstiņa izdevusi albumu „atgriešanās mājās * Erna/Bērziņa/Dzelme/Ķikure * zīmējumi un teksti”. Erna bijusi daudzpusīgi apdavināta, tādēļ studējot Mākslas akadēmijas R. Zariņa grafikas darnīcā, paralēli mācījās klavierspēli Tautas konservatorijā, viņai bija interese arī par literatūra. Karš pārtrauca iesākto izstāžu darbību. Emigrācijā pirmos gadus (vēl Eiropā) tapa daži grafikas darbi, zīmējumi, bet Austrālijā šī joma pamazām apsīka. Toties īsajos atpūtas brīžos un klusajās nakts stundās varēja rakstīt. Madonas muzeja krājumos ir daļa no Ernas Ķikures literārā mantojuma, līdz šim neliela grafiku un zīmējumu kolekcija, kura šogad papildinājās ar lielu meitas Dzidras dāvinājumu – 67 mātes darbiem. Ernas Dzelmes zīmējumi un grafikas dziļi simboliski attēlo bēgļu gaitas caur savas mātes (mirusi Vācijā) tēlu, dzīvi emigrācijā caur ainavām ar bēgļu nometnēm, bet cerības un sapņus caur abu meitu pieaugšanu autorei tik svešajā vidē. Abas meitas, Inese un Dzidra jau agri izcēlās ar dotībām vizuālajās izpausmēs – zīmējot, gleznojot, mācoties dažādus rokdarbus, bet ceļi līdz radošajam darbam kā dzīves nepiecišamībai bija atšķirīgi. Inese studēja franču filoloģiju Sidnejas universitātē, bet mākslai tā nopietni pievērsās tikai 1970. gados Kanādā. Sākusi ar tradicionālo tekstilmākslas nozari – aušanu, viņa pamazām pievērsās filcēšanai un iekļāvās 1970. – 1980. gadu tekstilmākslas uzplaukuma vilnī, kas vēlās pāri kontinentiem. Aktīvākais posms radošajā darbībā saistāms ar 1980. gadiem, kad viņa strādāja Banfa (Banff) Mākslas centrā, piedalījās un vadīja meistarklases un seminārus, ieņēma dažādus amatus Montreālas Konkordijas universitātes Tēlniecības, Keramikas un Šķiedras mākslas nodaļās. Tad tapa daudzas izstādes Kanādā, ASV, Eiropā un liela personālizstāde 1989.g. Laikmetīgās mākslas muzejā San Paulu, Brazīlijā. Viņas darbi atrodas Kanādas un ASV publiskajās kolekcijās, arī Pasaules latviešu mākslas centra Cēsīs, privātkolekcijās – Kanādā, ASV, Austrālijā, Vācijā, Brazīlijā. Inese Birstiņa stāsta: „Mani darbi ir par atmiņu, pārveidošanās mirkli, metamorfozi, apziņas maiņām. Tēlu vairums balstās mirkļos starp miegu un pamošanos, kad mēs neesam gluži pārliecināti paši par savām aprisēm un to, kā izstaipās mūsu locekļi, līdz mazliet vēlāk tie atgūst ierasto veidolu.” Dzidra ļoti pārliecinoši izvēlējās studēt mākslu. Pēc Vaiomingas ģimnāzijas beigšanas 1964. – 1967.g. viņa mācījās Sidnejas tehniskajā koledžā un Ņūkastlas nacionālajā mākslas skolā. Pēc 6 ceļojumu un darba gadiem Eiropā un tikpat pildot skolotājas pienākumus Austrālijā, Dz. Mičele ļoti daudz glezno, rīko personālizstādes mākslas galerijās un Austrālijas latviešu kultūras centros, piedalās dažādos projektos un grupu izstādēs, ir saņēmusi atzinības un godalgas. Viņas darbi atrodas privātkolekcijās Eiropā, Kanādā, ASV, Jaunzēlandē un Austrālijā. Dzidra Mičele par saviem darbiem: ”... Mani nodarbina doma, palīst cilvēkam zem ādas, kur ķermenis pauž esamību, varbūt pirnojautas momentā, brīdī starp jūtām un rīcību, kas nenovēršami sekos. Tas acumirklis, kurā koncentrēts viss iespējamais jebkuram vīrietim vai sievietei...” Madonas izstādē redzēsim Ernas Dzelmes zīmējumus un grafikas, kuri ceļojuši no pirmskara Latvijas, emigrācijas Vācijā un citur Eiropā uz Austrāliju, bet tagad atgriezušies to garīgajā dzimtenē. Pārdomas par eksistenciāliem jautājumiem turpinās meitu darbos – Ineses Birstiņas apjomīgajās instalācijās un Dzidras Mičeles smalkajos gleznojumos. Izstāde skatāma līdz 29. oktobrim. Šo projektu atbalsta Valsts Kultūrkapitāla fonds un Madonas novada pašvaldība un Latvijas vēstniecība Kanādā. Informāciju sagatavoja: projekta autore un vadītāja Inese Jakobi
Leģenda vēsta, ka senāk ezera vietā bijusi dziļa ieleja. Kādreiz tur meita ganījusi savu ganampulku. Ganāmpulkā atradušies divi nebēdnieki āži. Te reiz viņi nikni badījušies. Piepeši ganumeita redz plūstam ūdens straumi. Lielā uztraukumā viņa uzlec uz liela akmeņa un sauc: ”Ārā, āži! Ārā āži!” Bet tie saniknoti to nemaz nedzird, un ūdens satraume tos noslīcina. Tanī vietā tagad ezers, un visu to apkārtni tagad sauc par Āraišiem, visi zin, kur tie atrodas, bet neviens nezin, kur tie sākas un kur beidzas.
2016. gadā tika izveidots vienota tūrisma galamērķa zīmols Āraišiem, sasaistot Āraišu arheoloģisko parku, Āraišu baznīcu, vējdzirnavas, kultūrvēsturisko ainavu, Drabešu muižas Amatu māju, naktsmītnes, gidus u.c. pakalpojuma sniedzējus. Āraiši tiek pozicionēti kā leģendām bagātākā vieta. Iedzīvinot jauno zīmolu,tika izveidota spēle “Āraišu leģendas”, kas radusies iedvesmojoties no Āraišu leģendām. Spēlei ir izveidots maršruts, kas ietver populārākās apskates vietas, katrā no tām ir iespēja iepazīt vietas vai objekta leģendu un, izmantojot savu viedtālruni, piedalīties spēlē un krāt punktus. Lai piedalītos spēlē ir nepieciešama laba kompānija un viedtālrunis, kur lejuplādēta lietotne WhatsApp. Visām komandām būs jāveic sagatavotie uzdevumi katrā no spēles “Āraišu leģendas” punktiem, krājot papildpunktus savai komandai. Dienas noslēgumā tiks noskaidroti šīs dienas aktīvākie dalībnieki, kuri saņems pārsteiguma balvas. Tiks pasniegta arī galvenā balvas (“Lauku Ceļotājs” dāvanu karte ceļojumam pa Baltiju 200 EUR vērtībā.), ko saņems aktīvākie spēles dalībnieki, kas laika posmā no 30. aprīļa līdz 30. septembrim aktīvi krāja punktus apmeklējot Āraišos notiekošos pasākumus. Pasākumu organizē Amatas novada pašvaldība. Noslēguma pasākumā tiek aicināti piedalīties arī tie, kuri spēli vēl nav uzspējuši iemēģināt. Viss, kas nepieciešams ir - jāizveido komanda 2-5 cilvēku sastāvā, kas līdz 12. oktobrim ir jāpiesaka dalībai pasākumā, sūtot komandas nosaukumu un dalībnieku skaitu uz e-pastu turisms PIE amatasnovads PUNKTS lv. Vairāk informācijas par Āraišiem šeit: http://araisi.com/
Informāciju sagatavoja: 8. oktobrī, 18.00 koncertzālē “Cēsis” izskanēs jaunās sērijas “Ambiente skatuve” pirmais koncerts, kurā uzstāsies šobrīd viena no Eiropā pieprasītākajām igauņu laikmetīgās mūzikas māksliniecēm – Mārja Nut (Maarja Nuut). Mārja savus priekšnesumus veido izmantojot vijoli, balsi un moderno elektroniku un pirmajā viesošanās reizē Latvijā viņa uzstāsies kopā ar dīdžeju Hendriku Kaljujērvi (Hendrik Kaljujärv). Koncertzāle “Cēsis” savā jaunajā sezonā piedāvās arī jaunu koncertsēriju, ko raksturos neordināri muzikāli meklējumi, īpaša, pat maģiska noskaņa jaunu un harizmātisku mūziķu izpildījumā. Atmosfēru šajos koncertos papildus radīs arī neierastais iekārtojums ar skatuvi zāles vidū, kas tuvinās izpildītājmāksliniekus un klausītājus. Pirmajā sērijas koncertā būs iespēja dzirdēt igauņu vijolnieci un dziedātāju Mārju Nut - vienu no spilgtākajām jaunajām māksliniecēm uz Eiropas mūzikas skatuves, kas pārsteidz ar neordināru un personīgu daiļradi. Savā mūzikā viņa apvieno tradicionālās melodijas, dziesmas un stāstus kombinācijā ar elektroniku, kārtu kārtās veidojot sarežģītu un mītisku skaņas telpu. Tajā minimālisms un eksperimentālā mūzika sastopas ar pirmskara Eiropas ciemu mūziku. Viņas koncerti ir maģiskas pasaku noskaņas pilni. “Savos priekšnesumos es meklēju dzīvīgu un reizē atbrīvotu stāvokli, kas dod iespēju rasties mūzikai un man savukārt vēlmi šo mirkli paildzināt, meklējot arvien jaunus veidus, kā redzēt, dzirdēt un uztvert. Tas vienmēr ir “tagad”. Senas melodijas ir svaigas, improvizācijas ir dzimušas tikai sekundi atpakaļ”, savu daiļradi raksturo pati Mārja. Cēsu koncertā Mārja Nut uzstāsies kopā ar elektroniskās mūzikas komponistu Hendriku Kaljujērvi. Hendriks aktīvi uzstājas dažādos mākslas forumos, veidojot mūzikas un skaņu partitūras uzvedumiem un performancēm. Kopā abi mūziķi paplašina Mārjas jaunākā albuma “Une meeles" skaņu robežas. "Mārja rada pilnīgi neatvairāmu, hipnotisku mūziku visvienkāršākajā no iespējamajiem veidiem” - The Quietus. ".. bīstami skaisti..” - The Line of Best Fit. Biļetes nopērkamas koncertzāles “Cēsis” kasē, “Biļešu paradīze” tirdzniecības vietās un internetā www.bilesuparadize.lv.
Informāciju sagatavoja: Egija Saļņikova Koncertzāles “Cēsis” Mārketinga un komunikācijas vadītāja E-pasts: egija.salnikova PIE cesukoncertzale PUNKTS lv Tālr.: +371 26171151 Šī gada 29. septembrī Eiropas Zinātnieku nakts ietvaros Cēsu Brūža kompleksā jau otro gadu norisināsies vērienīgas zinātnes svinības, aicinot apmeklētājus piedalīties jauno tehnoloģiju demonstrācijās, darbnīcās, performancēs, iepazīties ar latviešu zinātniekiem un baudīt muzikālus pārsteigumus. Šogad pasākuma organizatori sola vēl plašāku un daudzveidīgāku “Zinātnieku nakts Cēsis” programmu. Visa vakara gaitā, no plkst. 19:00 - 23:00 apmeklētājus priecēs zinātnes, tehnoloģiju, mākslas, vēstures, gastronomijas, lauksaimniecības organizācijas un muzikālas apvienības. TEHNOKLĒTS piedāvās dažādu jauno tehnoloģiju demonstrācijas, kā arī iespēju kopīgi modelēt viedo pilsētu; NĀKOTNES ZINĀTNIEKU KLUBS gaidīs visus topošos zinātniekus, lai radošajās darbnīcās kopīgi iepazītu zinātnes radītos brīnumus; MAPON iepazīstinās ar Draugiem Group GPS iekārtām; risinot FORMULU AI2015/CVMM1925 = ZN2017, ikviens varēs ceļot laikā, iepazīstot vēsturnieku atklājumus šodien un domājot, kādi tie būs nākotnē; stends ČETRI VIEDIE piedāvās iepazīt ievērojamus zinātniekus un to atklājumus; PĀKŠAUGI UZ PJEDESTĀLA uzmanības centrā būs zirņu krustošana un nākotnes produktu degustācija; ANTROPOCĒNĀ LAIKMETA PAVĀRGRĀMATA aicinās apmeklētājus izskatīt savus ēšanas paradumus; KAS EZERAM VĒDERĀ pētīs saldūdens iemītnieku pasauli; ZINĀTNE MĀJAS PAMATĀ demonstrēs, kādas zinātnes jāpielieto, lai uzceltu pasīvo māju; LATVIEŠU RADĪTS ROBOTS iepazīstinās apmeklētājus ar netipisku hokeja vārtsargu treneri; DRONE RACING LATVIA DEMOSTRĀCIJU ietvaros būs iespēja vērot dinamiskas mazo bezpilota lidaparātu sacensības. Savukārt skatuves apmeklētājus priecēs Eksperimentālais zinātnieku ansamblis, kas radīts īpaši šim pasākumam, kā arī vairāki organizatoru sarūpēti muzikāli pārsteigumi. Zinātnieku nakti 2017 Cēsis organizē Vides risinājumu institūts, Rīgas Tehniskās universitātes Cēsu filiāle, Cēsu Kultūras un tūrisma centrs, Draugiem Group, Cēsu Vēstures un mākslas muzejs, Priekuļu Agroresursu un ekonomikas institūts, zinātkāres centrs ZINOO, rezidenču centrs "Rucka", SKOLA6, Koka dienas, Kappa Zeta, SIA Arheoloģiskā izpēte, Drone Racing Latvia, Latvijas Lauksaimniecības universitāte. Ieeja BEZ MAKSAS Informāciju sagatavoja: Guna Dātava VRI sabiedrisko attiecību speciāliste E: guna.datava PIE videsinstituts PUNKTS lv T: 26568947
Cēsis aicina apmeklēt gleznotājas Kristīnes Luīzes Avotiņas personālizstādi "Ģimene" un mākslinieces Ēvī Upenieces tēlniecības izstādi. Kristīnes Luīzes Avotiņas personālizstāde "Ģimene" Cēsu Izstāžu namā Cēsu Izstāžu nams pēc renovācijas atklāts ar Kristīnes Luīzes Avotiņas personālizstādi "Ģimene". Kristīne Luīze Avotiņa ir jauna un spilgta personība latviešu mākslā , kuras talants novērtēts ne tikai Latvijā , bet arī citur pasaulē. Kristīne Luīze Avotiņa dzimusi mākslinieku dzimtā, kur glezniecība ir pārmantota. Vectēvs Harijs Kārklīņš bija gleznotājs, viņas mamma Ilze Avotiņa un māsa Katrīna Avotiņa ir gleznotājas. Mākslinieces rokraksts ir tēlains un spilgts, viņas glezniecība zied tīrās un spožās krāsās. Skatītāju vērtējumam piedāvājusi vairāk nekā desmit personālizstādes un piedalījusies vairākās grupu izstādēs Eiropā. Māksliniece par izstādi: ‘’Pagājušā gada nogalē saņēmu uzaicinājumu no Cēsu Izstāžu nama veidot personālizstādi. Kopš tā brīža sāku domāt, kas būtu tas, ko es vēlētos uzgleznot šai izstādei. Sapratu, ka tas būs jauns gleznu cikls, kas atspoguļos pavisam jaunu pasauli priekš manis, kuru esmu sevī atklājusi. Tā ir manas meitas, Lizelotes Annas pasaule, kurā katru dienu viņa atklāj un iepazīst kaut ko jaunu. Šīs gleznas ir kā mūsu abu dialogs. Soli pa solim es savu bērnu ievedu pasaulē, kurā dzīvoju, kuru redzu un sajūtu, un tad es ieraugu, ka viņa to uztver kā lielu brīnumu, tāpat kā es. Kad biju maza, man šo pasaules uztveri iedeva mana ģimene. Tagad es to turpinu nodot savai meitai. Tādēļ arī izstādes nosaukums ir ‘’Ģimene’’." Izstāde skatāma līdz 5.novembrim. Ēvī Upenieces tēlniecības izstāde Cēsu Vēstures un Mākslas muzejā No 17. septembra līdz 15. oktobrim Cēsu Vēstures un Mākslas muzejā skatāma Evī Upenieces tēlniecības izstāde. "Lai darbs uzrunātu, tajā jāieliek mīlestība", saka tēlniece. Ar radošu sparu apveltītā latviešu tēlniece Evī Upeniece (1925.dz.g.) savos darbos atspoguļo dažādu laikmetu tradīcijas un pieredzi. 1952.gadā beigusi Latvijas Mākslas akadēmiju, mācījusies pie latviešu tēlniecības klasiķiem Teodora Zaļkalna, Emīla Meldera un Kārļa Zemdegas. Sarīkojusi vairāk nekā 20 personālizstādes, viņas darbi atrodas muzejos un galerijās pasaulē. E. Upenieces tēlniecība uzrunā ar harmonisku formu un tai piemītošo emocionalitāti, darbi ir lakoniski un vienlaikus valdzinoši. Tēlnieces bronzā, granītā un marmorā radītie darbi ir maiguma un stipra gara caurstrāvoti. Formas prieks un juveliera cienīga darbā izslīpēta perfekcija raksturīga mākslinieces mazo formu darbiem. Izstādē Cēsīs būs redzams jaunākais mākslinieces radītais darbs "Melānija". "Ēvī ir iepazinusi vislielāko ciešanu sāpi, apbrīnojama ir viņas izturība - to svētījis Darbs, Daba un Dievs", saka Džemma Skulme. Informāciju sagatavoja: Aleksandrs Abramovs Komunikācijas speciālists Cēsu novada pašvaldība E-pasts: aleksandrs.abramovs PIE cesis PUNKTS lv Tālr.: 27882188 www.cesis.lv Jau otro reizi Valmiera aicinās uz Restorānu nedēļu, apmeklētājus iepriecinot ar seno garšu piedāvājumu mūsdienīgā izpildījumā. Restorānu nedēļa šoruden notiks no 6. novembra līdz 12. novembrim, un tā tiek rīkota projekta HANSA un aktivitāšu kopuma “Eiropas Gastronomijas reģions 2017” ietvaros.
Jau izsenis ļaudis pratuši novērtēt un izmantot dabas sniegtās veltes. Jau senajā viduslaiku virtuvē galdā tikuši celti labumi, ko dāsni piedāvāja vietējie lauki, meži, upes un pļavas, tā arī mūsdienās augstā godā tiek turēti sezonālie, Latvijā audzētie un lolotie produkti. Valmieras Restorānu nedēļas apmeklētājiem šoruden būs iespēja iepazīt bagātīgās gastronomiskās tradīcijas un plašo Latvijas virtuves garšu paleti šādos restorānos: “Rātes Vārti” (www.ratesvarti.lv); “Vecpuisis” (www.koncertzalevalmiera.lv); “Agnese” (www.hotelwolmar.lv); Dikļu pils restorāns (www.diklupils.lv); Valmiermuižas alus virtuve (www.valmiermuiza.lv). Īpašie piedāvājumi būs pieejami par 20 EUR kā vairāku kārtu maltīte, ko katrs restorāns piedāvās pēc savas izvēles. Lai nobaudītu senās garšas mūsdienīgā izpildījumā, aicinām veikt iepriekšēju galdiņu rezervāciju kādā no sev interesējošajiem restorāniem. Plašāka informācija par Valmieras Restorānu nedēļas rudens ēdienkartēm jau drīzumā www.visit.valmiera.lv, kā arī restorānu mājaslapās. Uz tikšanos gardēžu svētkos Valmierā! Valmieras restorānu nedēļa norisināsies Centrālās Baltijas jūras reģiona pārrobežu sadarbības programmas 2014.–2020.gadam līdzfinansēta projekta “Hanzas vērtības ilgtspējīgai sadarbībai” un aktivitāšu kopuma “Eiropas Gastronomijas reģions 2017” ietvaros. Pasākumu informatīvi atbalsta portāls “Valmieras Ziņas” (www.valmieraszinas.lv). Par Eiropas Gastronomijas reģionu 2017. gadā Rīgas–Gaujas reģions nes Eiropas gastronomijas reģiona titulu. Valmiera kopā ar sadarbības partneriem Rīgas–Gaujas reģionā (Cēsīm, Gaujas Nacionāla parka tūrisma klasteri, Siguldu un Rīgas Tūrisma attīstības biroju) izveidoja īpašu konceptu “Ar dabu šķīvī” reģiona gastronomijas daudzveidības iepazīšanai. Vairāk informācijas www.rigagauja.lv
Publicitātes foto no Dikļu pils foto arhīva. Informāciju sagatavoja: Anita Tīlena Valmieras Tūrisma informācijas centra Galvenā tūrisma projektu vadītāja Mob. tālr.: 25437177 |
|