Arhīva kalendārs
Koncerta izskaņā Latvijas Nacionālā kultūras centra direktore Signe Pujāte audzēkņiem vēlēja ceļa vārdus jaunu sasniegumu īstenošanā: “Jaunajiem topošajiem māksliniekiem šī ir brīnišķīga iespēja rādīt savu talantu uz Lielās skatuves sadarbībā ar profesionāliem mūziķiem. Lai arī turpmāk šī brīnišķīgā dzirksts, spēlējot mūzikas instrumentu, jūsu acīs saglabājas!” Liels paldies koncerta atbalstītājiem: Vidzemes plānošanas reģionam, Valsts kultūrkapitāla fondam, Cēsu novada pašvaldībai, Cēsu Kultūras un Tūrisma centram, Alfrēda Kalniņa Cēsu Mūzikas vidusskolas atbalsta biedrībai, akciju sabiedrībai “Cēsu alus”, ZS “Kliģeni”, SIA “Beatus” - veikalam Solo, pasākuma vadītājai – Evijai Streičai. Paldies koncerta dalībniekiem un viņu pedagogiem par ieguldīto darbu!
Elīna Eglīte Alfrēda Kalniņa Cēsu Mūzikas vidusskolas Projektu vadītāja Biedrība “Kultūra aTver” sadarbībā ar Vaives, Līgatnes un Drabešu amatu mājām aicina izzināt maizes cepšanas tradīcijas Cēsu apriņķī, pētot un apkopojot rudzu maizes cepšanas tehnoloģijas un receptes, uzklausot pieredzes stāstus un iepazīstot maizes tapšanas procesu pie meistariem Cēsu apriņķī. Projekta noslēgumā maizes cepšanas meistari viesosies Vaives amatu mājā, lai kopīgi meklētu veidu, kā senās receptes un tehnoloģijas pielāgot maizes cepšanai elektriskajās un gāzes plītīs, tādējādi nodrošinot maizes cepšanas tradīciju pārmantošanu. Visas projekta realizācijas laikā uzkrātās maizes cepšanas tehnoloģijas un receptes tiks apkopotas un izdotas elektroniskā brošūrā.
Šobrīd aktīvi apzinām tos maizes cepējus Cēsu apriņķī, kuri maizīti cep pēc paaudzēs pārmantotām receptēm. Aicinām atsaukties un pieredzē dalīties ikvienu rudzu maizes cepēju neatkarīgi no tā vai maizīte tiek cepta pašu patēriņam vai tirdzniecībai, kā arī sniegt informāciju un palīdzēt atrast mums šos maizes cepējus. Septembra un oktobra mēnesī norisināsies braucieni pie maizes cepšanas meistariem un tradīciju glabātājiem Liepā, Pārgaujā, Vecpiebalgā, Jaunpiebalgā un Drabešos. 27. septembrī viesosimies Drabešu amatu mājā un uzklausīsim Ineses Rozes maizes stāstu, savukārt 7. oktobrī dosimies uz Maizes māju Liepā. Braucieniem pieteikties var ikviens interesents. Aicinām projektā iesaistīties maizes cepšanas interesentus, meistarus un tradīciju glabātājus, lai kopīgi pētītu un apzinātu Cēsu apriņķa maizes stāstus. Projektu “Maizes cepšanas tradīciju pārmantošana Cēsu apriņķī” finansiāli atbalsta Vidzemes plānošanas reģions un Valsts Kultūrkapitāla fonds. Plašāka informācija: Laimdota Eliase Biedrība “Kultūra aTver” e-pasts: laimdota.lapina PIE gmail PUNKTS com tālr.: + 371 29352201 Interesenti laipni gaidīti 5. oktobrī plkst.17:30, J.Cimzes Valkas mūzikas skolā uz tikšanos ar diriģentu, pedagogu un interesantu personību Jāni Erenštreitu. Viņš ir teicis “Tie, kas pieraduši runāt tikai par ražošanu, aizmirst, kādu spēku un enerģiju dod cilvēku satikšanās dziesmā, kā tas spārno cilvēku prātus uz visām citām lietām, kas dzīvē jāveic.”
Jāni Erenštreitu pelnīti uzskata par vienu no zēnu koru kustības pamatlicējiem Latvijā. Viņa vārds saistīts ar Emīla Dārziņa speciālās mūzikas vidusskolas un Rīgas Doma zēnu koriem. No 1994. līdz 2010. gadam viņš bija Rīgas Doma kora skolas direktors. J.Erenštreits ir vairāku Vispārējo latviešu Dziesmu un Deju svētku virsdiriģents un goda virsdiriģents. Jānis Erenštreits saņēmis arī dažādus apbalvojumus, piemēram, Triju zvaigžņu ordeņa IV šķiru (1997.g.). Kopš 1983. gada Jānis Erenštreits bija saistīts ar Valkas rajonu. Sākumā viņš vadīja rajona skolēnu korus. Kopš 1984. gada bija Valkas rajona koru virsdiriģents - pirmajā gadā kopā ar iepriekšējo rajona koru virsdiriģentu Haraldu Medni /1906-2000/. Šogad izdeva J.Erenštreita rakstīto grāmatu par latviešu pedagogu un koru mūzikas pamatlicēju Jāni Cimzi: “Manā jaunībā viņš tika pamatīgi pelts un rāts, un tad viņu lēnām reabilitēja, tai skaitā mūsu muzikoloģijas spice. Kad pirms dažiem gadiem tuvojās Cimzes 200. jubileja, es gribēju uzrakstīt aizstāvības rakstu viņam, lai gan viss viņa mantojums ir izcila liecība, pie tā nekas nebūtu piebilstams, un bez viņa pirmie latviešu Dziesmu svētki nebūtu bijuši tik latviski, kādi tie izvērtās.” Informāciju sagatavoja: Valkas Novadpētniecības muzeja Izglītojošā darba un darba ar apmeklētājiem vadītāja Ligita Drubiņa
|
|