Arhīva kalendārs
Pēc konkursa žūrija dalījās iespaidos par dzirdēto. V. Zilberts: “Esmu jau vairākkārt bijis A. Kalniņa pianistu konkursa žūrijā Cēsīs, un mans salīdzinājums ar iepriekšējām reizēm - skolēnu kopējais līmenis ir audzis gan tehniskā, gan mākslinieciskā ziņā. Iepriecināja skolotāju prasme izvēlēties repertuāru atbilstoši audzēkņa spējām. Godalgoto vietu ieguvēju priekšnesumi - dzīvi, dabiski, bija jūtama jauno pianistu spēja uz lielās skatuves atraisīties un muzicēt. Vēlos īpaši atzīmēt 5. klases audzēknes Melissas Takanbekovas (AKCMV, sk. I.Mazkalne) muzicēšanu - manā skatījumā teicami un spilgti nospēlēti visi trīs konkursa skaņdarbi. C grupā visveiksmīgākie un pārliecinošākie bija 8. klases godalgoto vietu ieguvēji - Aleksandrs Komka (Salaspils MS, sk. N. Karpova), Raivo Groza ( AKCMV, sk. I.Mazkalne) un Eva Blumberga (Tukuma MS, sk. M. Zute). Šiem audzēkņiem nopietna programmu izvēle un adekvāts priekšnesums. Visi cerīgi un ar labu perspektīvu nākotnē.” Arī pārējie žūrijas locekļi īpaši atzīmējuši Melissas Takanbekovas un Aleksandra Komkas spilgto priekšnesumu. Rūdolfs Vanks izteica atzinību par iespēju jaunajiem pianistiem uzstāties akustiski augstvērtīgajā koncertzālē ar labu koncertinstrumentu, kas dod neatņemamu pienesumu jauno mākslinieku profesionālajai izaugsmei. Viņš pateicās Alfrēda Kalniņa Cēsu Mūzikas vidusskolai par silto uzņemšanu un darbu, kas ieguldīts Alfrēda Kalniņa daiļrades popularizēšanai, kā arī jauno pianistu pulcēšanai Vidzemes kultūras pērlē Cēsu Koncertzālē “Cēsis”. Konkursa rezultāti: A grupa: 1. vieta - Annemarija Frolova (P. Jurjāna MS, sk. T. Pogrebņaka) Liels paldies koncerta atbalstītājiem: Vidzemes plānošanas reģionam, Valsts kultūrkapitāla fondam, Cēsu novada pašvaldībai un Alfrēda Kalniņa Cēsu Mūzikas vidusskolas atbalsta biedrībai! Alfrēda Kalniņa Cēsu Mūzikas vidusskola pateicas visiem dalībniekiem, skolotājiem un žūrijai par ieguldīto darbu un gaida uz 10. Alfrēda Kalniņa starptautisko Jauno pianistu konkursu 2020. gadā.
Elīna Eglīte Alfrēda Kalniņa Cēsu Mūzikas vidusskolas Projektu vadītāja
Tas ir komplekts ar kartona skatuvi, kas vienlaikus ir iepakojuma kārba, četriem pasaku ilustrāciju komplektiem un metodisko ieteikumu grāmatiņu. “Pirmais solis bija tekstu atlase. Stāstnieki kopā ar logopēdiem izvēlējās dzejoli par ozolu, rosinot domāt par dalītiesprieku un turpināšanos, pasaku par kastani – ārējās spurainības un iekšējā vēlīguma mijiedarbība, savukārt stāsts par mušām un medu aizved mūs arhetipiskajā triju tēva dēlu pasaulē,” tā grāmatiņas ievadā raksta Latvijas stāstnieku asociācijas valdes priekšsēdētāja Māra Mellēna. Kā skan šīs pasakas, VDMV audzēkņi atklāja, ciemos sagaidot un noklausoties Vidzemes stāstniekus. Kopā ar skolotājām Silviju Melnūdri, Daci Arāju, Inesi Andersoni, Ilzi Ērgli-Vanagu, Daci Brizausku un Veltu Roni ilustrācijas veidoja vairāk nekā astoņdesmit VDMV audzēkņu. Noslēgumā tika izvēlēti četri darbu komplekti, viens no tiem – māla pasaka – ir kolektīvs darbs. Savukārt kārbu/skatuvi radīja skolas Interjera dizaina nodaļas 12.kursa jaunieši pasniedzējas Inetas Perovas vadībā. Martas Ozolas kārbas prototips tika realizēts projektā un kļuva par pasaku ietvaru. “Materiāls ir lielisks palīgs pedagoga un logopēda darbā. Variācijas tā izmantošanai ir daudz: pirkstiņspēles, runas vingrinājumi, rotaļas, lasītprasmes veicināšana, iztēlošanās spēju attīstīšana, prasme izteikties, klausīties, izprast, atklāt sakarības, vizualizēt. Turklāt tas nav tikai bērniem, arī pieaugušajiem būs interesanti, jo vienu un to pašu varam interpretēt dažādi,” stāsta projekta koordinatore Agita Lapsa. Attēlu teātri dāvinās logopēdiem, pirmsskolas izglītības iestādēm Valmierā un tās apkaimē, desmit bibliotēkām, kuras aktīvi strādā ar bērniem. Arī stāstnieki saņems šo komplektu. “Bibliotekāriem šāds darbošanās veids ir ļoti saistošs, jo tā ir vēl viena iespēja ieinteresēt bērnus lasīt grāmatas, veicināt izpratni un interesi par izlasīto. Tas savukārt palīdz sakopot domas, paplašina vārdu krājumu,” uzsver A.Lapsa. Atvēršanas svētkos piedalījās logopēdi, pirmsskolas un sākumskolas pedagogi, uzzinot gan par projektu, gan materiāla izmantošanas veidiem. Inese Roze klātesošos iepazīstināja ar biedrības “Tradicionālās kultūras iniciatīvu centrs “KasTe”” projektu, kurā piedalījās bērni stāstnieki. Tā ir animācijas filma “Reiz dzīvoja Āraišos”, kuras tapšanā iesaistījās Amatas novada skolēni, izmantojot Drabešu muižas darbnīcās apgūtas prasmes, piemēram, filcēšanu, stikla apgleznošanu, aušanu, kokapstrādi. Papīra teātra komplektā redzēsiet jauno mākslinieču Sandijas Rumbas, Annas Melderas, Grietas Brālēnas veidotās ilustrācija, bet māla pasakas autori ir Ariana Buliņa, Evelīna Delvere, Katrīne Dzērve-Tāluda, Mišela Denīze Estenberga, Daniels Lāns, Brigita Peļņa, Grieta Avotiņa. Kārbas dizains – Marta Ozola. Ainas fotografēja Beatrise Ozoliņa. Projekta aktivitātēs piedalījās stāstnieces Sanda Salmiņa, Aelita Punkstiņa, Agrita Gruzdiņa, Agita Lapsa, Latvijas stāstnieku eksperti Māra Mellēna un Guntis Pakalns un Valmieras sākumskolas logopēde Ilona Tropa. Projekts tiek īstenots, pateicoties Latvijas valsts mežu un Valsts kultūrkapitāla fonda atbalstītās Vidzemes kultūras programmas finansējumam. Projektu biedrības “Tradicionālās kultūras iniciatīvu centrs “KasTe”” paspārnē realizē Vidzemes stāstnieku kopa sadarbībā ar Valmieras Dizaina un mākslas vidusskolu. Atbalsta Valmieras integrētā bibliotēka.
Informāciju sagatavoja:
|
|