Arhīva kalendārs
Simpozijam būs atvēlēta festivāla pirmā diena, tā sāksies Ļaudonas kultūras namā ar Baltijas valstu un Ukrainas etnomuzikologu un folkloristu - Ivetas Tāles, Egles Kašetienes (Eglė Kašetienė), Marionas Selgalas (Marion Selgall) un Viras Ibrjamovas-Sivorakšas (Vira Ibryamova-Sivoraksha) lekcijām un meistarklasēm, bet noslēgsies vakarā Sāvienas pilskalna apkārtnes ainavā, simpozija dalībniekiem izzinot tās akustiskās īpatnības un praksē pielietojot dienas laikā iegūtās zināšanas un iemaņas latviešu, lietuviešu, igauņu un ukraiņu tradicionālajā āra dziedāšanā. Akustiskais koncerts notiks 5. augusta vakarā Sāvienas pilskalnā un tā tuvējos pakalnos un mežos, kā arī Līnīša un Raudīša ezeru krastos. Festivāla dalībnieki, atbilstoši āra dziedāšanas un muzicēšanas tradīcijām savstarpēji sadziedoties un saspēlējoties, veidos mainīgu skanisko ainavu, kuru papildinās putnu dziesmas un citas dabas skaņas. Koncerta apmeklētāji varēs klausīties koncertu, pārvietojoties pa pilskalna apkārtni un izvēloties kādu piemērotu vietu mūzikas baudīšanai. Bez dziedātājiem koncertā piedalīsies arī muzikanti, kuri spēlēs tradicionāli brīvā dabā bieži spēlētus mūzikas instrumentus – āžragus, taures, dūdas un bungas. Klausītāji dzirdēs gan visu Latvijas novadu, gan arī igauņu, lietuviešu un ukraiņu pavasara un vasaras brīvā dabā dziedamās dziesmas. Koncertā piedalīsies Ļaudonas folkloras kopa “Driksnēni”, Madonas folkloras kopa “Vērtumnieki”, Latvijas Kultūras akadēmijas tradicionālās dziedāšanas grupa “Saucējas”, Sēļu tradicionālās mūzikas grupa no Jēkabpils, tradicionālie muzikanti Eduards Klints un Jumis Ločmelis, kā arī simpozija ārzemju viesi. Festivālu rīko grupa “Saucējas” un kultūras menedžmenta centrs “Lauska” ar Ļaudonas pagasta, Madonas novada, Valsts kultūrkapitāla fonda, Vidzemes plānošanas reģiona un VAS “Latvijas valsts meži” atbalstu. “Festivāls radās kā loģisks turpinājums grupas “Saucējas” projektam par tautasdziesmu ieskaņojumu dabas akustiskajā vidē,” stāsta festivāla koncepcijas veidotāja folkloriste Iveta Tāle. “Tautasdziesmas, it sevišķi gadskārtu un darba ieražu dziesmas, visbiežāk dziedāja ārā – tīrumā, pļavā, mežmalā, kalnā, upes vai ezera krastā. Tur tās vislabāk skan un iederas. Agrāk nebija citu skaņas pastiprinātāju kā vien apkārtējā vide, un prasmīgs dziedātājs spēja izmantot savā labā apkārtējās ainavas akustiskās īpašības – “laist balsi” tā, ka to dzirdēja kilometriem tālu. Par to pārliecinājāmies arī pērnvasar rīkotajos albuma “Dabā” atklāšanas koncertos, no kuriem viens bija tieši Sāvienas pilskalnā. Tur ir liela akustiskās vides daudzveidība, īpaši spilgtas un skanīgas atbalsis.” Festivāls ievadīs Ļaudonas pagasta svētkus, un tā ietvaros 5. augustā varēs piedalīties arī citās aktivitātēs – pastalu meistardarbnīcā Ļaudonā un fotoorientēšanās sacensībās Sāvienas pilskalnā. Ļaudonas pagasta kultūras nama vadītāja Anna Anita Amata atzīmē: “Pērn pastaiga Sāvienas pilskalnā ar grupu “Saucējas” izvērtās par maģisku piedzīvojumu, tāpēc gribam turpināt šo tradīciju jau plašākā mērogā, pieaicinot arī citas grupas. Esam lepni, ka pagastam ir savs festivāls! Sāvienas pilskalns ir unikāla dabas un kultūrvēsturiska vieta, tāpēc vēlamies ar to vairāk iepazīstināt gan vietējos ļaudis, gan ciemiņus. Gaidīsim visus interesentus ciemos jau no 1. augusta, kad visu nedēļu Ļaudonas pagasta svētku “Sajūti Ļaudonu” ietvaros notiks dažādas aktivitātes.” Ieskats 2021. gada 6. augusta koncertā Sāvienas pilskalnā: https://www.youtube.com/watch?v=YYkXaahXxS8 Vairāk informācijas par festivālu: Grupas “Saucējas” Facebook lapā. Pieteikšanās simpozijam: https://ej.uz/dabā Simpozijā aicināti piedalīties visi interesenti. Dalība simpozijā un koncerta apmeklējums ir bez maksas. Pieteikšanās pastalu darbnīcai: Anita Amata (28348982). Par “Saucējām”: Latvijas Kultūras akadēmijas tradicionālās dziedāšanas grupu „Saucējas” jau no 2003. gadā apvieno kopīgs mērķis – apgūt un popularizēt latviešu tradicionālās dziedāšanas stilus un tehnikas, īpašu uzmanību veltot tām lokālajām tradīcijām, kurām raksturīga daudzbalsība. „Saucēju” repertuārā ir plaši pārstāvēti dažādi latviešu tradicionālās polifonijas veidi, kas sniedz priekšstatu gan par arhaiskās burdondaudzbalsības veidiem, gan dažādām vēlīnās izcelsmes daudzbalsības formām. Savas darbības laikā „Saucējas” sagatavojušas vairākas koncertprogrammas, kas veltītas atsevišķām Latvijas vokālās mūzikas tradīcijām. Grupa izdevusi piecus mūzikas albumus, no kuriem divi - „Dziediet, meitas, vokorā. Sēlpils un Vārnavas folklora” (2012) un “Dabā” (2021) saņēmuši Latvijas mūzikas ierakstu gada balvu “Zelta mikrofons” kā labākie tautas mūzikas albumi. Savukārt albums “Trīci, munu ustabeni” (2016) saņēmis Latgaliešu kultūras gada balvu „Boņuks”. Vairāk informācijas: Vineta Romāne, 26454974, saucejas PIE gmail PUNKTS com
22. jūlijā no plkst. 11.00-11.45 un plkst. 12.00- 12.45 Smiltenes Kultūras centrā Ilustrācijas meistardarbnīca mākslinieces Rūtas Briedes vadībā pirmsskolas un jaunākā skolas vecuma bērniem. Darbnīcas laikā kopā ar bērniem lasīsim grāmatu "Kaiju karalienes noslēpums" un veidosim iekarināmas kaijas no jūras kociņiem un zīmējumu, kurā kaiju uzzīmēsim un iedosim tai vārdu. Darbus eksponēsim un tie bērni, kas vēlēsies varēs par savu kaiju pastāstīt pārējiem. Pieteikšanās līdz 21.07.22 evita.rauza PIE smiltenesnovads PUNKTS lv 29. jūlijā Literārā meistardarbnīca rakstnieces Luīzes Pastores vadībā Smiltenes novada bibliotēkas, Bērnu apkalpošanas nodaļā, no plkst. 10.00-10.40 tiek aicināti pieteikties pirmskolas vecuma bērni (5-6 gadiņi), savukārt no plkst. 11.00-12.00 sākumskolas vecuma bērni. Radoša tikšanās ar rakstnieci, bērnu grāmatu sērijas "Mākslas Dalība darbnīcā un darba materiāli ir bezmaksas, taču dalībnieku skaits ir ierobežots – lūgums iepriekš pieteikties uz norādītajām e-pasta adresēm. Lūgums ierasties apģērbā, kuru nav bail nosmērēt, jo, iespējams, tiks strādāts arī ar krāsām. Projektu atbalsta Vidzemes plānošanas reģions, AS “Latvijas Valsts meži”, Valsts Kultūrkapitāla fonds, Smiltenes Kultūras centr, Smiltenes novada Bibliotēka un Smiltenes novada Kultūras un tūrisma pārvalde. Informāciju sagatavoja: |
|