Arhīva kalendārs
Leonards Bernsteins (1918–1990) bija ģeniāls diriģents un savdabīgs, ievērības cienīgs komponists. Viņa veikums ir viena no augstākajām virsotnēm Rietumu mūzikas mākslā. Mūzikls “Vestsaidas stāsts” (The West Side Story, 1957) ir pats dzirkstošākais, kontrastiem un raksturiem bagātākais Bernsteina mūzikls; iespējams, pats populārākais un iestudētākais šāda veida darbs ASV mūziklu vēsturē. “Vestsaidas stāsta” sižeta attīstība ir līdzīga Viljama Šekspīra lugai “Romeo un Džuljeta”, taču Bernsteina varoņi mīt 20. gadsimta Amerikā – urbanizētā un dinamiskā pasaulē, kurā tomēr iespējama dziļa, spēcīga, tīra mīlestība. Stāsta centrā ir divas gangsteru bandas un to domstarpības 20. gadsimta vidū Ņujorkā. Vienas bandas vadoņa labākais draugs Tonijs sastopas ar konkurējošās puertorikāņu bandītu grupas vadoņa māsu Mariju, un abi iemīlas. Vardarbības gaisotnē modusies mīlestība nav iespējama. Izrādes beigās tomēr dominē mīlestības, ne asiņu krāsa. “Vestsaidas stāsta” iestudējumu Cēsu mākslas festivāla ietvaros būs iespēja baudīt oriģinālvalodā. Galvenās lomas atveidos aicināti slaveni pasaules klases solisti ar milzu pieredzi un spožām prasmēm mūziklu jomā: Marija – Vanesa Bekera, Tonijs – Endrū Bidlaks, Anita – Sigalita Feiga. Vanesa Bekera. Amerikāņu soprāns Vanesa Bekera, kas pirms dažiem gadiem beigusi Losandželosas operas prestižo Jauno mākslinieku programmu, izpelnījusies atzinību par savu “drosmīgo un spožo” izpildījumu (Opera News) un “harizmātisko un izteiksmīgo” skatuves tēlu (San Francisco Chronicle). Pēc ārkārtīgi veiksmīgas Marijas lomas debijas Glimmerglāsas festivālā pagājušajā vasarā 2018./19. gada sezonu dziedātāja uzsāka Kanzassitijas Liriskajā operā, kur dziedāja Mariju Frančeskas Cambello iestudētajā “Vestsaidas stāstā”. Raksturota kā “izrādes enkurs”, kas spēj pakāpties līdz “nepārspējamai emocionalitātei”, Bekerra turpināja dziedāt Mariju arī Atlantas operā. Endrū Bidlaks. Žurnāls Opera News pirms dažiem gadiem amerikāņu tenoru Endrū Bidlaku iekļāva savā izcilāko jauno mākslinieku topā. Pagājušo sezonu viņš uzsāka Kanzassitijas Liriskajā operā, debitējot Tonija lomā “Vestsaidas stāsta” uzvedumā, pēc tam viņš viesojās Atlantas operā, Kalgari operā, Arizonas operā, Čikāgas operteātrī un Ņujorkas Pilsētas operā. Sigalita Feiga. Sigalita Feiga ir dziedātāja no Izraēlas, kura šobrīd dzīvo Berlīnē. Viņas nozīmīgākās lomas ir Anita “Vestsaidas stāstā” un Lūsija “Džekilā un Haidā” Bolcāno Teatro Communale Itālijā, kā arī Nr. 9 Franča Vitenbrinka mūziklā “Sekretāres” Berlīnes Šillera teātrī. Kopš 2008. gada Feiga ir viesmāksliniece Berlīnes Komiskajā operā. 2013. gadā iņa dziedāja Anitu Koska iestudētajā “Vestsaidas stāsta” interpretācijā; izrāde joprojām ir repertuārā. Pārējās lomās izpildīs latviešu solisti: Daumants Kalniņš, Rihards Mačinovskis, Ansis Bētiņš, Jēkabs Okonovs, Patriks Kārlis Stepe, Arvis Pakalns, Kristaps Moločenko, Jēkabs Krists Kalniņš, Rūta Dūduma, Konsuela – Silvija Sūna, Dārta Liepina, Ivo Martinsons, Terēze Gretere. Iestudējums top, sadarbojoties Cēsu mākslas festivālam un Liepājas Simfoniskajam orķestrim, muzikālā vadība ir diriģenta Andra Pogas rokās. Biļetes nopērkamas Biļešu Paradīze tirdzniecības vietās visā Latvijā un internetā www.bilesuparadize.lv. Cēsu Mākslas festivāls notiek ar patrona SEB bankas, vadošā telekomunikāciju operatora un festivāla ģenerālsponsora LMT, mākslas mecenāta SIA Alfor, Latvijas Republikas Kultūras ministrijas, Valsts Kultūrkapitāla fonda, ASV vēstniecības Latvijā, Cēsu novada domes atbalstu un Koncertzāles “Cēsis” atbalstu. Diasporas mākslas un mūzikas norises festivālā notiek Latvijas valsts simtgades programmas ietvaros. Mediju kontaktiem:
Kora mēģinājumi, solo dziedāšana, ritmika, pat joga, ukuleles spēle, kroņu veidošana – radošās darbnīcas “Dziedātprasmes labirinti” patiešām “izvadā” aizraujošos labirintos. To mērķis ir ne tikai pēc iespējas labāk sagatavoties muzikāli, bet arī apgūt deju elementus, trenēt koncentrēšanos un koristiem sajust citam citu kā labu komandu. Jaunieši speciālistu vadībā paši arī gatavo kroņus, ar ko rotāsies olimpiādē. Savukārt darbnīcu vakara programmā – tikšanās ar toreizējās Augstākās Padomes deputātu, III šķiras Triju Zvaigžņu ordeņa kavalieri Ivaru Briedi, lai vairāk uzzinātu par vēsturisko notikumu “Baltijas ceļš”, kā arī fotoorientēšanās Valmierā. “Šādas radošās darbnīcas mums notiek jau trešo gadu. Iepriekš esam apguvuši tādu instrumentu spēli, kas nav mūzikas skolas ikdienas programmā, piemēram, sintezators, savukārt šogad iepazināmies ar ukuleli. Visu nedēļu gatavojamies 4.Eiropas koru olimpiādei. Jūtamies kā savas pilsētas un valsts vārda nesēji, tāpēc atbildība ir liela. Bērniem patīk jogas nodarbības, tās palīdz ieklausīties sevī, atrast mieru, iepazīt savu ķermeni. Bez dziedāšanas prasmju attīstīšanas bērni trenējas mūziku sajust un interpretēt. Tāpat priecājamies par vērtīgo laiku, jauniešiem atpūšoties kopā ar kora biedriem. Tas stiprina viņus kā komandu,” stāsta Valmieras Mūzikas skolas direktore Inese Sudraba. 4.Eiropas koru olimpiāde norisināsies Gēteborgā no 3. līdz 10.augustam. Valmieras Mūzikas skolas koris “SolLaRe” startēs bērnu grupā, kur dalību pieteikuši 11 kori. “Tā būs ne tikai lieliska skatuves pieredze, bet arī iespēja piedalīties meistarklasēs un apmeklēt koncertus. Vēlamies, lai jauniešu gūst pēc iespējas plašāku ieskatu mūzikas pasaulē. Priecājamies, ka šogad četri “SolLaRe” bijušie koristi turpinās profesionālo ceļu mūzikas vidusskolās Rīgā un Cēsīs,” stāsta I.Sudraba. Piektdien, 2.augustā, plkst.18.00 Valmieras 5.vidusskolā ikviens aicināts uz radošo darbnīcu noslēguma koncertu. Ieeja – bez maksas. Pasākuma laikā var tikt fotografēts un filmēts. Fotogrāfijas un videomateriāli var tikt izmantoti Valmieras pilsētas pašvaldības publicitātes vajadzībām. Informāciju sagatavoja:
|
|