Arhīva kalendārs
Tieši dabas lieguma „Lubāna mitrājs” teritorijā, balstoties uz arheologu pētījumiem, pirms aptuveni 10-13 tūkstošiem gadu, ieklīda pirmās civilizācijas Baltijā. Viņi esot bijuši augu vācēji, mednieki un makšķerējuši arī zivis. Dzīvojuši viņi koka būvēs, trauki esot bijuši no māla un rotas no dzintara. Šiem iedzīvotājiem pat esot izdevies izveidot lielāko Dzintara apstrādes centru Baltijā. Aiviekste kā tāda likteņupe cieši saistījusies ar seno akmens laikmeta iedzīvotāju dzīvi – slavenais dzintara ceļš pa Aiviekstes upi, zivju resursi un 27 Lubāna ezera hidrogrāfiskā tīkla ieskautās seno iedzīvotāju apmetnes. Balstoties uz arheoloģisko pētījumu rezultātiem, mēs varam tikai nojaust, iztēloties kā viss izskatījies un bijis patiesībā. Daba, tradīcijas, kultūra laika periodā „No akmens laikmeta līdz mūsdienām” mainījusies tik ļoti, ka lielais Lubāns iegrožots, Aiviekste izbagarēta, kūpinātas zivis ēd īpašākās dienās un zaru slietās būdas nomainījuši citu materiālu mājokļi. Tomēr brienot gar Aiviekstes krastiem un veroties klānu pļavu plašumā, tāda senatnes klātesamības sajūta tevi pārņem.. un tomēr šķiet, ka šeit kaut vai mazdrusciņ akmens laikmets saduras ar mūsdienām. Ja vēlies kaut mazliet sajust pirmējo Baltijas iedzīvotāju vēsmas vai gluži otrādi - Tevi itin labi apmierina esība mūsdienās, tad „Lubāna ezera ceļotāju dienas 2019” ietvaros piedāvājam Tev daudzveidīgu pasākumu klāstu. Ielūkojies un atklāj sev ko tīkamu Lubāna ezera apkārtnē! Rītu sāksim agri ieklausoties to rīta skaņās un rituālos. Dienas turpinājumā kopā ar ornitologu dosimies putnu vērošanas ekskursijā pa zivju dīķiem. Saulei sasildot arvien siltāk bridīsim pļavā, kur entomologa Gunta Akmentiņa vadībā iepazīsim dienas tauriņu sugas. Pirtniece Daiga Čevere iepazīstinās ar augiem un to pielietojumu, kopīgi gatavojot pirts slotas un iepazīstinot ar tik smaržīgo ēterisko pasauli. Ar aktīvās atpūtas cienītajiem veiksim vingrošanas rituālus uz SUP dēļa fizioterapeita vadībā, savukārt kopā ar SIA „Purvu bridēji” dosimies atklāt nezināmo Lubāna mitrāja purvos. Lielāko Latvijas ezeru, kur pa marķētu maršrutu varēs baudīt nesteidzīgu braucienu 57 km garumā, apbrauksim ar velosipēdu. Kultūrvēsturisko zināšanu cienītājiem piedāvājam izzināt dzintara pasauli kopā ar dzintara meistaru Hariju Jākobsonu. Pētot dzintaru, raisīsim vēstures pavedienus, lai noskaidrotu kāds akmens laikmetā bija viens no lielākajiem neolīta dzintara apstrādes centriem Eiropā, kas reiz atradās mūsdienu Lubāna mitrāja teritorijā. Savukārt Bērzpils ciemā, būs iespēja piedalīties ekskursijā, kas aizvedīs ceļotāju pie Ičas akmens laikmeta apmetnes un, baudot zivju zupu, liks sajust akmens laikmeta pieskārienu. Akmens laikmeta māla veidošanas prasmes varēs iemācīties Jolantas un Valda Dundenieku keramikas darbnīcā. Pirmējiem Latvijas iedzīvotājiem nozīmīgi bija doties medībās un prast pielāgoties, lai izdzīvotu – āra dzīves entuziasti no „Domas Dabā” palīdzēs apgūt akmens laikmeta cienīgas izdzīvošanas prasmes un medību iemaņas. Pēc pilnvērtīgi pavadītas dienas ļausimies mirklim un baudīsim akustisko koncertu mākslinieces Anneli Arro pavadījumā, burvīgo Lubāna ezera dabas skaņu ielenkumā. Pēc koncerta nesteidzīgi vakarēsim pie ugunskura un cepsim „skautu maizītes” un ļausimies vasaras vakara burvībai. Tiem ceļotājiem, kuriem piedzīvojumi vēl joprojām prātā, piedāvājam nakts laivu braucienu „Iča – Aiviekste”. Viena nakts, kas ļaus izdzīvot un sajust gadu tūkstošus. Akmens laikmetā „iekāpsim” liekot soli laivā pie Ičas akmens laikmeta apmetnes un dosimies ceļā, lai nokļūtu 20. gs. vērienīgajos Aiviekstes pārveidošanas gados, laivojot pa Vērdes kanālu, kur Aiviekstes līkumi ir pilnībā zuduši. Skatam lūkosim plašās klānu pļavas, Vērdes salu, uz kuras baudīsim saullēktu un rīta brokastis. Un lūk, šis saullēkts mūs ievedīs jaunas dienas sākumā, atpakaļ mūsdienās, atpakaļ 21.gadsimtā. „Lubāna ezera Ceļotāju dienā 2019” visi iesaistītie saimnieki un organizatori sanākuši kopā, lai Lubāna ezera un dabas lieguma „Lubāna mitrājs” teritorijas neskartumu, valdzinājumu un nesteidzīgumu izrādītu tieši Jums! Izpēti, ieplāno un izbaudi Lubāna ezera un dabas liegumu „Lubāna mitrājs” visā tā krāšņumā! Pilna pasākumu programma un plašāka informācija par pasākumu atrodama www.lubanamitrajs.lv sadaļā – „Lubāna ezera Ceļotāju diena 2019”, kā arī rakstot e-pastu: lubanamitrajs PIE gmail PUNKTS com vai zvanot 29234956. Pasākumu „Lubāna ezera Ceļotāju diena 2019” finansiāli atbalsta Vidzemes Plānošanas reģions un Valsts Kultūrkapitāla fonds. Informāciju sagatavojusi: Ilze Sauša.
Nelielajā pastaigā vedīs muižas saimniece Inita Šalkovska, bet par atsevišķām tēmām stāstīs ar muižu saistīti lietpratēji. Vairāku Vidzemes un Latvijas muižu, pilsētu un privāto teritoriju ainavu arhitekte Vineta Radziņa stāstīs par Auļukalna muižas parka attīstību un līdzībām ar citiem parku piemēriem, veiksmēm un populārākajām kļūdām, kopjot vēsturiskas ainavas. Āraišu arheoloģiskā muzejparka pārstāve, vēsturniece Sanda Salmiņa stāstīs par Auļukalna arheoloģisko mantojumu un tā nozīmi mūsdienās. Raunā labi pazīstamais koka meistars un restaurators Auseklis Tūters izrādīs un pastāstīs par Auļukalna muižas kungu nama durvīm un to restaurācijas gaitu. Pasākumā piedalīsies arī zinoši Auļukalna iedzīvotāji, kas dalīsies atmiņās un stāstos. Sadarbībā ar Cēsu Vēstures un mākslas muzeju, uz vienu dienu muižā tiks izstādīts īpašs akmens, kas atrasts Auļukalna apkārtnē – Ķeveru kulta priekšmets. Pēc izstādes atklāšanas un pauzes ar izcilajiem dzērbenietes Guntas Sakses bufetes baudījumiem, diena noslēgsies ar koncertu. Tā pirmajā daļā laika ritmu noskaņās ievedīs mājas saimnieks Mikus Čavarts ar Pērkonvīru bundziniekiem, bet pēc tam dziedās un spēlēs tautas mūzikas māksliniece Dace Prūse. Visi interesenti ir laipni aicināti piedalīties gan kā klausītāji, gan aktīvi dalībnieki. Dalīsimies kopīgā laikā, zināšanās un vairosim spēju saredzēt, kopt un aizsargāt kultūras un dabas mantojumu. Pasākums notiek projekta "Mantojuma izglītības dienas Auļukalnā" ietvaros, un to atbalsta Vidzemes Plānošanas reģions, Valsts kultūrkapitāla fonds un Latvijas valsts meži. P.s. Ja kāds vēlas sniegt palīdzīgu roku sagatavošanas darbos, priecāsimies par atbalstu jebkurā laikā no 25. – 27. jūnijam. Lūdzu, iepriekš pieteikties 25956830 (Inita) vai https://www.facebook.com/aulukalnamuiza/ Informāciju sagatavoja: Inita Šalkovska.
Mērķauditorija: Piebalgas un Vidzemes vecāko klašu skolēni un studenti, skolotāji un pasniedzēji, novadpētnieki, pagastu vēstures un novadpētniecības istabu/ekspozīciju pārziņi, tūrisma speciālisti un organizētāji, kultūras tūrisma un lauku kultūrvēsturiskās ainavas interesenti. Semināra mērķi: novadpētnieku izglītošana, redzesloka paplašināšana, lokālās vēstures pētniecībā nepieciešamo prasmju un iemaņu, darba kvalitātes celšana, sadarbības un savākto materiālu publicēšanas veicināšana.
Dalība seminārā – brīva, ar obligātu iepriekšēju pieteikšanos. Informācija un pieteikšanās: Valters Grīviņš: redakcija PIE historia PUNKTS lv, 29151826 Projekts tiek īstenots ar Vidzemes plānošanas reģiona, VKKF un Latvijas valsts mežu finansiālu atbalstu.
Pasākumu ievadīs Jāņa bērnu sasaukšana, apdziedāšanās un Jāņa tēva godināšana, lai sagatavotos “Svētkiem Jāņa sētā” – būs iespēja vērot un iesaistīties Kocēnu kultūras nama vidējās paaudzes deju kolektīva “Savieši”, “Saviešu bērni” un Valmieras Kultūras centra tautas deju ansambļa "Gauja" priekšnesumos, savukārt Dikļu folkloras kopa "Endzelīte" aicinās ikvienu Jāņa bērnu veikt dažādus Vasaras saulgriežu rituālus un tradīcijas. Kad saule būs pavadīta, sāksies latvju danči kopā ar grupu “Ballīšu Orķestris” un pašdarbības kolektīviem. Tiks izdejotas tautā pazīstamas dejas "Šurp, Jāņa bērni", "Pankūkas", "Oira", mugurdancis un daudzas citas. Paralēli saulgriežu lustēm norisināsies vainagu pīšanas meistarklase, kuru vadīs ziedu salona "Rēzija" meistarīgie floristi, kuri būs parūpējušies par Jāņu zālēm vainagu darināšanai, taču ikviens interesents aicināts līdzi ņemt arī savas Jāņu zāles, lai padarītu paša darināto vainagu vēl īpašāku. Pasākuma laikā būs iespēja iegādāties un baudīt Kokmuižas alu un citus gardumus no Valmiermuižas alus tirgotavas. Ieeja pasākumā bez maksas.
Informāciju sagatavoja:
2019.gada 1.jūlijā apritēs 10 gadi kopš Smiltenes novada izveidošanas, apvienojot Smiltenes pilsētu un 8 apkārtējos pagastus - Smiltenes, Blomes, Brantu, Launkalnes, Variņu, Palsmanes, Grundzāles un Bilskas pagastus. Esam lepni par paveikto un sasniegto šajos 10 gados un sakām paldies ikvienam par ieguldījumu novada attīstībā un tā vārda popularizēšanā Latvijā un pasaulē. Smiltenes novada domes priekšsēdētājs Gints Kukainis: “Šajos 10 gados esam paveikuši daudz, bet redzam arī to, ka daudz vēl ir ko paveikt, bet droši varu teikt, ka, pateicoties līdzcilvēku ieguldījumam, uzņēmumu attīstībai, esam kļuvuši par ekonomiski spēcīgu novadu, esam radījuši labvēlīgu vidi dažādu mērķu īstenošanai- vietu, kur augt! Paldies ikvienam par ieguldījumus savas mājas un sētas sakārtošanā, darba vietu radīšanā, tradīciju stiprināšanā un jaunu veidošanā. Sveicu ikvienu novadnieku novada 10 gadu jubilejā. Svinēsim svētkus ar lepnumu par paveikto un pozitīvu skatu nākotnē! Uz tikšanos novada svētku dienās ikvienā pagastā un pilsētā!” Šo gadu laikā katru gadu tikāmies kādā no novada pagastiem, lai svinētu Smiltenes novada svētkus un iepazītu viens otru, palepotos ar to, ko katrs savam novadam varam dot. Atzīmējot 10 gadus kopš Smiltenes novada izveidošanas, aicinām visiem atkal kopā satikties, šoreiz ne tikai lepojoties ar katra veikumu, bet izceļot mūsu kopīgās vērtības. Smiltenes novada 10 gadu jubileju svinēsim no 21.jūnija līdz 10.augustam īpašos svētku pasākumos gan pilsētā, gan pagastos! Aicinām ikvienu novadnieku un viesi satikties vietās, kur dzimst latviskums, skan dziesma, rīb deja un mīt miers, kur varam zaļot, prātot, mīlēt un kopā satikties. Tā būs atkal iespēja ikvienam novadniekam un viesim apceļot Smiltenes novadu, iepazīt, kas pagastā paveikts, kā arī tikties ar aktīvākajiem un darbīgajiem novada iedzīvotājiem, kuri ir novada galvenā vērtība. Uz tikšanos Smiltenes novadā- vietā, kur augt! Plašāka informācija par katru pasākumu tiks publicēta novada mājas lapā www.smiltene.lv un facebook.com Smiltenes novada pašvaldības lapā.
Informāciju sagatavoja: |
|