Arhīva kalendārs
Vidzemes plānošanas reģiona (VPR) projekta “Sociālās ekosistēmas vadīta attīstība (SELF)” komanda kopā ar pārstāvjiem no LR Labklājības ministrijas, biedrības “Cerību spārni”, SIA “Pieturvieta”, biedrības “Latvijas sociālās uzņēmējdarbības asociācija”, kā arī Gulbenes novada domes un Valmieras Attīstības aģentūras trešās sociālās uzņēmējdarbības misijas ietvaros devās uz Kantabrijas reģionu Spānijā, lai kopīgi ar citiem projekta partneriem iepazītos ar šī reģiona labākajiem sociālās uzņēmējdarbības piemēriem un veiksmes stāstiem. Divu dienu vizītes laikā tās dalībnieki tikās ar reģionāla līmeņa sociālās politikas veidotājiem un organizāciju pārstāvjiem, kas iesaistīti Kantabrijas reģiona sociālās uzņēmējdarbības attīstībā, kā arī apmeklēja sociālos uzņēmumus un organizācijas, kuri dalījās savā pieredzē sociālās uzņēmējdarbības modeļu veidošanā. Sociālās uzņēmējdarbības misijas pirmajā dienā dalībnieki kopā ar projekta “SELF” vadošā partnera pārstāvjiem un delegācijas dalībniekiem no Polijas aktīvi piedalījās darbseminārā, diskusiju laikā apmainoties viedokļiem un pieredzi par sociālās ekonomikas dažādiem aspektiem, tai skaitā sociālās ietekmes mērīšanas metodēm. Dienas otrajā pusē vairāki Spānijas Kantabrijas lauku reģiona sociālie uzņēmēji prezentēja savus uzņēmumus, kas bija ar atšķirīgu darbības pieeju, iedvesmojoši, akcentējot sociālās uzņēmējdarbības plašo darbības potenciālu. Sociālās uzņēmējdarbības misijas otrajā dienā tās dalībniekiem bija iespēja viesoties vairākās organizācijās: sociālās integrācijas centrā “Telleres Juveniles Brumas”, kuras darbība vērsta uz dažādu sabiedrības sociālā riska grupu iekļaušanu darba tirgū, veicot dažāda veida apmācības, īpaši jauniešu. Papildus centrs nodarbojas arī ar otrreiz pārstrādāta papīra produktu ražošanu un tirdzniecību. Savukārt sociālās integrācijas centrs “Fondacion CUIN” tika dibināts 1993. gadā kā biedrība ar mērķi palīdzēt un aizsargāt Kantabrijas bērnus un jauniešus, vēlāk tas tika pārveidots par fondu, lai sadarbībā ar Kantabrijas valdību nodrošinātu labāku dzīves un izglītības kvalitāti, rūpes par nepilngadīgajiem, par kuriem dažādu iemeslu dēļ nevar parūpēties pašu ģimenes. Misijas dalībniekiem bija iespēja arī apmeklēt asociācijas “AMICA” specializētos nodarbinātības centrus – viens nodarbojas ar dažādām vides aktivitātēm un delegācijai bija iespēja apmeklēt atkritumu šķirošanas centru, otrs nodarbojas ar apģērbu ražošanu un rūpniecisko mazgāšanu. Delegācijas dalībniekiem bija iespēja viesoties rūpnieciskās mazgāšanas cehā. Jāuzsver, ka asociācija darbojas jau kopš 1984. gada un ir izaugusi par apjomīgu organizāciju, kura attīstījusi plašu atbalsta tīklu, piesaistot valsts dotācijas un privātpersonu ziedojumus, atbalstot un nodarbinot cilvēkus ar invaliditāti, cilvēkus no dažādām sociālā riska grupām. Asociācijas darbu nodrošina profesionāļu komanda, kas sastāv no 110 cilvēkiem. Un tā, piemēram, 2015. gadā spējušie sniegt dažāda rakstura sociālo palīdzību 1493 cilvēkiem ar invaliditāti. Netipisku pieredzes stāstu delegācijas dalībnieki redzēja sociālā kooperatīvā “Solabria”, kas ir pirmais 100% atjaunojamās elektroenerģijas tirgus kooperatīvs Kantabrijas reģionā. Kopumā jāatzīst, ka Spānijas Kantabrijas reģionā sociālās ekonomikas atbalsta sistēmas ir jau ar ievērojamu attīstības vēsturi, pieredzes stāsti bija vērtīgi, parādot sociālās uzņēmējdarbības daudzpusību, ko noteikti ir iespējams integrēt turpmākā darbā sociālās uzņēmējdarbības jomā arī Latvijā. Kā pēc vizītes atzina Valmieras Attīstības aģentūra valdes locekle Līga Vecā :”Bija vērtīgi uzzināt par Kantabrijas reģiona prioritātēm un pieredzi, attīstot sociālo ekonomiku un īpaši sociālo uzņēmējdarbību, iekļaujot darba tirgū cilvēkus ar ierobežotām iespējām, kā arī aktivitātēm jauniešu auditorijai. Spānijā varēja redzēt, ka mērķtiecīga reģiona politika rezultējas gan ar sabiedrības plašāku izpratni par šo jautājumu, gan uzņēmēju atsaucībā un jaunu uzņēmējdarbības virzienu attīstībā. Īpaši patika kompleksā pieeja, ka jauniešiem, kas nonākuši grūtībās, tiek nodrošināta droša un patīkama dzīves vide, profesionālu speciālistu palīdzība un arī tiek dota iespēja iegūt reālu darba pieredzi uzņēmumos. Vizītes laikā ieguvām plašāku informāciju un plānojam turpināt sadarbību ar Santanderas starptautiskās uzņēmējdarbības atbalsta centru. Valmieras Attīstības aģentūra ciešā sadarbībā ar Valmieras novada pašvaldību strādā pie tā, lai Valmieras novadā attīstītu izpratni par sociālo uzņēmējdarbību un veicinātu plašāku uzņēmēju iesaisti sociālo izaicinājumu risināšanā, tāpēc ir ļoti būtiski paplašināt zināšanas ārpus Latvijas par citu Eiropas valstu pieredzi, lai atbilstošāko pārņemtu un īstenotu šeit uz vietas".
Kā jau iepriekš ziņots, VPR kopā ar sadarbības partneriem no Kantabrijas reģiona Spānijā, Lombardijas reģiona Itālijā un Pomerānijas voivodistes Polijā ir uzsākuši Eiropas Savienības mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) konkurētspējas programmas “COSME” projektu “Sociālās ekosistēmas vadīta attīstība” (SELF). Projekta mērķis ir attīstīt noturīgu sociālo uzņēmējdarbības modeli lauku apvidos, ar mērķi transformēt reģionus caur sociālo un solidaritātes ekonomiku. Tā rezultātā tiks izveidots un attīstīts starptautisks reģionālo pašvaldību, ekspertu un sociālās uzņēmējdarbības pārstāvju tīkls ar līdzīgām vajadzībām, lai radītu pastāvīgu kopienu ilgtspējīgas Eiropas sociālās uzņēmējdarbības sistēmā.
Papildus informācijai: Lienīte Priedāja-Klepere, Vidzemes plānošanas reģiona projektu vadītāja, lienite.priedaja PIE vidzeme PUNKTS lv Informāciju sagatavojusi: Gunita Brūvere, Vidzemes plānošanas reģiona projektu asistente, gunita.bruvere PIE vidzeme PUNKTS lv
---
REĢISTRĒŠANĀS dalībai seminārā ŠEIT. Satura mārketings ir kļuvis par būtisku mārketinga pieeju, ko izmanto, lai piesaistītu, iesaistītu un noturētu savu mērķauditoriju digitalizācijas laikmetā, izmantojot e-grāmatas, ierakstus sociālajos tīklos, dažādas vizualizācijas, videoklipus un citus digitālos rīkus. Šobrīd, kad sabiedrībai tiek piedāvāts tik plašs pakalpojumu klāsts un konkurenti atrodami teju uz katra stūra, būtiski ir izvēlēties efektīvākos veidus, kas sniegtu jūsu mērķauditorijai unikālāko iespējamo pieredzi un liktu klientiem izvēlēties tieši jūsu pakalpojumu atkārtoti. Divu stundu garā, intensīvā lekcijā eksperts Artūrs Mednis sniegs vērtīgu informāciju un zināšanas par satura mārketingu, aplūkojot gan teorētiskos, gan praktiskos aspektus. Savukārt lekcijā par mileniāļiem kā klientiem tiks atspoguļotas galvenās šīs paaudzes iezīmes un to uzvedība digitālajā vidē. Artūrs Mednis ir “New Black” vadītājs un digitālā mārketinga speciālists ar 19 gadu pieredzi komunikāciju nozarē. Iepriekš nodibināja un sešu gadu garumā attīstīja Latvijā pirmo sociālo mediju aģentūru “Inspired Digital”, bijis pirmais aģentūras “Not Perfect” vadītājs Latvijā. Speciālists tiek uzskatīts arī par vienu no Latvijas digitālās vides un jauno mediju pionieriem – viens no pirmajiem podkāstu un blogu autoriem (kopš 2004. gada), pirmais no Latvijas Twitterī, Instagramā un daudzos citos sociālo mediju kanālos. Artūrs jau 16 gadus uzstājas starptautiskās konferencēs un semināros, 11 gadus pasniedz sociālo mediju komunikāciju bakalaura un maģistra studiju programmās augstskolā RISEBA. Seminārs organizēts projekta “EUROPE DIRECT Vidzeme” ietvaros. EUROPE DIRECT Vidzeme, ar filiālēm Cēsīs un Valmierā, galvenais uzdevums ir sniegt iedzīvotājiem Vidzemē savlaicīgu un objektīvu informāciju par nozīmīgākajām aktualitātēm Eiropā, kā arī rosināt iedzīvotāju diskusijas par Eiropas nākotni. Tā darbības ilgums plānots līdz 2025. gadam. Kontaktinformācija saziņai: EUROPE DIRECT Vidzeme vadītāja Maija Rieksta, Mājas lapa: http://www.vidzeme.lv/lv/europe_direct_vidzeme Bezmaksas tālrunis saziņai ar EUROPE DIRECT centru (Briselē): 00800 67891011 (tikai no fiksētās tālruņa līnijas). Informāciju sagatavoja: Marta Riekstiņa, sabiedrisko attiecību speciāliste Vidzemes plānošanas reģionā, e-pasts: marta.riekstina PIE vidzeme PUNKTS lv EUROPE DIRECT Vidzeme darbību finansiāli atbalsta Eiropas Komisija.
Vidzemē kopumā ir 3233 pieaugušie ar garīga rakstura traucējumiem. No tiem šobrīd projektā “Vidzeme iekļauj” individuālo vajadzību izvērtējums veikts 510 cilvēkiem no kopumā 568 plānotajiem līdz projekta noslēgumam 2023. gadā. Pašvaldībās pakalpojumus saņēmuši 179 pieaugušie, kas ir 41 % no plānotā līdz 2023. gadam. Šie cilvēki saņem grupu dzīvokļa, dienas aprūpes centra, specializēto darbnīcu, aprūpes mājās, individuālo konsultāciju vai īslaicīgas sociālās aprūpes jeb “atelpas brīža” pakalpojumus.
Savukārt no 929 bērniem ar funkcionāliem traucējumiem (kuriem noteikta invaliditāte un, kuri dzīvo ģimenē) Vidzemē, projektā šobrīd individuālās vajadzības izvērtētas 600 bērniem no 640 plānotajiem. Dienas aprūpes centra, sociālās rehabilitācijas (tajā skaitā bērna vecākiem), sociālās aprūpes vai “atelpas brīža” pakalpojumus līdz šim kopā saņēmis 361 bērns jeb 72% no plānotajiem līdz 2023. gadam tajās pašvaldībās, kas īsteno deinstitucionalizācijas procesu. (*Spiediet uz attēla, lai izvērstu to. Datos norādīti pakalpojumus saņēmušo cilvēku skaits) No projekta līdzekļiem pakalpojumu nodrošināšanai pieaugušajiem ar garīga rakstura traucējumiem kompensēti 624 107 EUR, savukārt pakalpojumiem bērniem ar funkcionāliem traucējumiem – 594 597 EUR. Iepazīstoties ar Vidzemes plānošanas reģiona apkopoto informāciju par aktuālo situāciju un līdz šim pašvaldībās sniegtajiem pakalpojumiem pieaugušajiem ar garīga rakstura traucējumiem un bērniem ar funkcionāliem traucējumiem, tajā skaitā izveidoto infrastruktūru (piemēram, dienas aprūpes centriem, grupu dzīvokļu mājām, specializētajām darbnīcām), secināms, ka sasniegtie rādītāji mēdz krasi atšķirties starp pašvaldībām. Kā uzsver projekta “Vidzeme iekļauj” vadītāja Ina Miķelsone, iemesls atšķirīgai situācijai pašvaldībās ir gan salīdzinoši sarežģītā šādu pakalpojumu plānošana, jautājumi, kas skar infrastruktūras objektu būvniecību, ar Covid-19 pandēmiju saistīti jautājumi, gan arī administratīvi teritoriālā reforma: “Būvniecībā ir vērojams gan izmaksu pieaugums, gan arī novērojamas salīdzinoši daudz projektēšanas kļūdas. Tajās pašvaldībās, kurās izmaiņas ieviesa administratīvi teritoriālā reforma, šobrīd liels resurss jāvelta jaunās struktūras izveidei, saistošo noteikumu izstrādei, notiek darbinieku izvērtēšanas process, kas dažkārt saistīts ar darbinieka aiziešanu, ņemot vērā pašvaldības piedāvājumu. Arī epidemioloģiskā situācija ietekmē pakalpojumu nodrošināšanu, jo ir cilvēki, kuri baidās saņemt pakalpojumu šajos apstākļos, kā arī ne visi pakalpojumu sniedzēji piekrīt vakcinēties, kā rezultātā jāpārtrauc darbs.” Deinstitucionalizācijas projekta vadības grupā iesaistīti pa vienam pārstāvim no Alūksnes, Cēsu, Madonas, Gulbenes, Smiltenes, Valkas, Valmieras un Varakļānu novada pašvaldībām. Tās pārstāvju uzdevums turpmāk būs uzraudzīt un arī sekmēt pakalpojumu izveidi minētajās pašvaldībās, sniedzot nepieciešamo atbalstu to sociālajiem dienestiem un citām saistītām institūcijām, lai sekmīgi īstenotu deinstitucionalizācijas procesu saskaņā ar sākotnēji projekta “Vidzeme iekļauj” ietvaros izstrādāto plānu. Šādas sanāksmes turpmāk plānots īstenot regulāri, lai pārrunātu projektu progresu, nepieciešamo atbalstu un Vidzemes plānošanas reģiona iesaisti, kā arī veicinātu savstarpēju pieredzes apmaiņu starp pašvaldībām.
Aktivitātes tiek īstenotas deinstitucionalizācijas projekta “Vidzeme iekļauj” ietvaros. Tā mērķis ir Vidzemes plānošanas reģionā palielināt ģimeniskai videi pietuvinātu un sabiedrībā balstītu sociālo pakalpojumu pieejamību cilvēkiem ar garīga rakstura traucējumiem un bērniem ar funkcionāliem traucējumiem. Vairāk: http://www.vidzeme.lv/lv/projekti/vidzeme_ieklauj/info/ Informāciju sagatavoja: Ieva Bīviņa, Vidzemes plānošanas reģiona sabiedrisko attiecību speciāliste Vidzemes plānošanas reģiona uzņēmēji aicināti pieteikties bezmaksas konsultācijām par inovāciju un starptautiskās sadarbības attīstīšanu, lai veicinātu uzņēmuma konkurētspēju ārvalstīs.
Vidzemes plānošanas reģionā inovāciju brokeris ir atbalsta persona uzņēmējiem, kas palīdz orientēties pieejamās atbalsta programmās, analizē un novērtē uzņēmuma attīstības iespējas pārrobežu kontekstā un palīdz meklēt atbilstošus starptautiskus partnerus. Konsultācijas ir bez maksas un tās ir pieejamas, iepriekš piesakoties pa e-pastu zane.pipkaleja PIE vidzeme PUNKTS lv vai tālruni +371 29212567. Šogad vēl iespējams pieteikties konsultācijām 17. decembrī. Nākamā gada konsultāciju grafiks tiks publicēts 2022. gada sākumā.
Strādājam kopā konkurētspējīgai Eiropai!
Informāciju sagatavojusi: Māra Sproģe, Vidzemes uzņēmējdarbības centra sabiedrisko attiecību speciāliste, mara.sproge PIE vidzeme PUNKTS lv
CITAS PROJEKTA "UZŅĒMĒJDARBĪBA VIDZEMĒ" ZIŅAS
---
Projekta idejas koncepta izstrāde īstenota sākuma kapitāla (t.s. Seed money) projekta “Atbalsts uzņēmējiem klimata pārmaiņu pielāgošanai Baltijas jūras reģionā (CASES BSR)” ietvaros ar programmas “Interreg Baltijas jūras reģions 2014.-2020. gadam” finansiālu atbalstu. Sākuma kapitāla projekta laikā, projekta partneri veica padziļinātu situācijas izpēti, tai skaitā apzinot klimata pārmaiņu ietekmi uz MVU projekta partneru pārstāvētajos reģionos, veicot uzņēmumu aptauju, kurā centās noskaidrot, vai MVU: 1) ir ietekmējušas klimata pārmaiņas, 2) ir veikuši jebkādus pasākumus, lai pielāgotos klimata pārmaiņām un 3) ir izjutuši nepieciešamību pēc atbalsta pielāgošanās klimata pārmaiņām. Rezultātā ir secināts, ka ievērojams vairākums MVU ir pazīstami ar klimata pielāgošanās jēdzienu kā tādu, bet tikai “Östergötland” apgabalā (Zviedrija) lielākā daļa MVU ziņoja, ka klimata pārmaiņas ir ietekmējušas to darbību. Lielākā daļa aptaujāto uzņēmumu ziņoja, ka nav veikuši nekādus ieguldījumus klimata pielāgošanās pasākumos, savukārt tie, kuri bija, lielākā daļa ziņoja, ka ir veikuši pielāgojumus likumu un noteikumu, klientu un sabiedrības spiediena rezultātā. Tas ļauj secināt, ka, lai gan uzņēmumi ir spiesti mainīt savu darbību sabiedrības izvirzīto prasību kā arī likumu un noteikumu dēļ saistībā ar klimata pārmaiņām, tie nespēj novērtēt patieso klimata pārmaiņu ietekmi uz viņu uzņēmējdarbību un nozari, vai arī trūkst resursu (piemēram, finanšu un zināšanu), lai pielāgotu savu darbību pēc saviem ieskatiem. Tikai vienā no aptaujātajiem reģioniem, proti, Ālandu salās, dalībnieki ziņoja, ka ir nepieciešams valsts sektora vai uzņēmējdarbības atbalsta organizāciju atbalsts klimata pārmaiņu pārvarēšanā. Esošās situācijas padziļināta izpēte projekta partneru pārstāvētos reģionos projekta partneriem ļāva izdarīt secinājumu, ka pašreizējā situācija paver daudz iespēju sniegt palīdzību aptaujāto reģionu komersantiem klimata pielāgošanās jomā. Lai gan daudzi MVU vēl nav izjutuši tiešu ietekmi, klimata pārmaiņu un mainīgo ekosistēmu riski nākotnē var izraisīt to negatīvu ietekmi. Jebkurš atbalsts, ko viņi varētu iegūt finansiāla vai zināšanu kapacitātes celšanas atbalsta veidā, palīdzēs tiem, kas vēl nav skarti, laicīgi veikt nepieciešamos pielāgojumus. Pamatojoties uz partneru diskusijām un esošās situācijas izpētes laikā gūtajiem atklājumiem, konsorcijs ir nolēmis galveno projektu koncentrēt uz MVU attīstības un ilgtspējas atbalstīšanu, uzlabojot viņu zināšanas par iespējamiem klimata pārmaiņu riskiem un informējot tos par to, kā klimata pārmaiņas var ietekmēt viņu uzņēmējdarbību (ražošanu, personālu, tirdzniecību, piegāžu ķēdes u.c.). Projekts mudinās MVU kļūt noturīgākiem un pielāgoties klimata pārmaiņām, tādējādi padarot tos sagatavotākus, konkurētspējīgākus un ilgtermiņā veicinās izaugsmi iesaistītajos reģionos, lai risinātu jautājumu par to, kā klimata pārmaiņas ietekmē MVU un pieaugošo MVU vajadzību izstrādāt klimata pielāgošanās stratēģijas, lai paaugstinātu savu konkurētspēju ilgtermiņā. *** Par projektu " CASES BSR” Sākuma kapitāla (t.s. Seed money) projekta “Atbalsts uzņēmējiem klimata pārmaiņu pielāgošanai Baltijas jūras reģionā (CASES BSR)” mērķis bija identificēt jautājumus par to, kā klimata pārmaiņas ietekmē mazos un vidējos uzņēmumus (turpmāk MVU), un MVU pieaugošās vajadzības pieņemt klimata adaptācijas stratēģijas, lai ilgtermiņā paaugstinātu viņu konkurētspēju. Rezultātā sagatavojot jaunu, lielāka mēroga projekta pieteikumu, ar kura palīdzību piesaistīt finansējumu identificēto risinājumu ieviešanai mazo un vidējo uzņēmumu atbalstam pielāgošanās klimata pārmaiņām. Foto: canva.com Jautājumiem: Gunita Brūvere, projekta “CASES BSR” vadītāja Vidzemes plānošanas reģionā, gunita.bruvere PIE vidzeme PUNKTS lv Vidzemes plānošanas reģions un Rīgas plānošanas reģions īstenojuši ieceri bagātināt pārgājienu maršrutu “Mežtaka” ar izglītojoši izklaidējošu spēles elementu – posmos no Rīgas līdz Igaunijas robežai izvietoti geokešinga slēpņi.
Garās distances pārgājienu maršruts “Mežtaka” veidots kā tūrisma produkts, kas pieejams visās sezonās un piemērots atšķirīgām mērķauditorijām gan no Latvijas, gan ārvalstīm. Izvēloties katra vēlmēm un interesēm atbilstošus posmus, takā iespējams doties gan īsā pastaigā, gan vienas vai vairāku dienu pārgājienā, gan sportiskā garās distances pārgājienā līdz pat ~ 2141 km cauri visām trim Baltijas valstīm.
Lai paplašinātu Mežtakas mērķauditoriju un padarītu aizraujošāku nesteidzīgo dabas baudītāju pieredzējumu Mežtakā, posmos no Rīgas līdz Igaunijas robežai izvietoti slēpņi, kuru aprakstos iekļauti interesanti stāsti par dabas un kultūrvēstures mantojumu, ko var iepazīt Mežtakas gājējs.
“Slēpņošana ir populāra visā pasaulē, un šīs kopienas pārstāvji ir dabā gājēji un piedzīvojumu cienītāji. Bieži vien jaunu slēpņu meklējumi ir šīs kopienas pārstāvju galvenais dzinulis ceļojumam uz kādu galamērķi. Slēpņu izvietošana Mežtakā padara šo tūrisma produktu redzamāku ne tikai vietējiem, bet arī ārvalstu viesiem. Ar slēpņiem varam pastāstīt par interesantām vietām, pakalpojumiem un izklaides iespējām, kā arī dabas un kultūrvēstures mantojumu, kas ceļotājam, iespējams, citkārt paslīdētu garām,” stāsta Edgars Ražinskis, Mežtakas tūrisma eksperts Rīgas plānošanas reģionā.
Kas ir slēpņošana jeb geokešings (geocaching)?Slēpņošana ir orientēšanās vai “dārgumu medību” spēle, kuru spēlē brīvā dabā, risinot mīklas un pārvarot fiziskus izaicinājumus, lai atrastu slēpni – dabā paslēptu konteineri, kurā ievietotajā viesu grāmatā atradējs veic atzīmi. Ar šo aktivitāti var nodarboties gan individuāli, gan ģimenes vai draugu kompānijā, turklāt nav nepieciešama iepriekšēja pieredze. Lai piedalītos spēlē, jāizveido lietotāja konts vietnē www.geocaching.com , jāizvēlas slēpnis, ko meklēt, un jāiepazīstas ar slēpņa aprakstu. Slēpņiem ir dažādi veidi un grūtības pakāpes. Mežtakā izvietotie slēpņi lielākoties ir paredzēti slēpņotājiem-iesācējiem.
Vairāk par slēpņošanu un tās noteikumiem varat izlasīt šeit Geocaching mājas lapā.
Mežtakas ziemeļu daļā vairāk nekā 100 slēpņi
Geokešinga slēpņi Mežtakas ziemeļu daļā izvietoti ne tikai Latvijā, bet arī Igaunijā, tādējādi slēpņu medniekiem pieejami vairāk nekā 100 slēpņi Mežtakas posmos no Rīgas līdz Tallinai.
Latvijā izvietoto slēpņu sarakstu meklējiet šeit, savukārt Igaunijā izvietoto slēpņu saraksts pieejams šeit.
Mežtakas komanda novēl aizrautīgu slēpņošanu!
Projekts "Pārrobežu pārgājiena maršruts "Mežtaka"" tiek īstenots ar Eiropas Reģionālās attīstības fonda Centrālā Baltijas jūras reģiona pārrobežu sadarbības programmas 2014.–2020. gadam finansiālu atbalstu, sadarbojoties Latvijas un Igaunijas partneriem.
Vairāk par projektu: Maija Rieksta, projekta vadītāja Vidzemes plānošanas reģionā, +371 26099521, maija.rieksta PIE vidzeme PUNKTS lv
Informāciju sagatavojusi: Māra Sproģe, Vidzemes plānošanas reģiona sabiedrisko attiecību speciāliste, +371 26488091, mara.sproge PIE vidzeme PUNKTS lv
Šis raksts atspoguļo autora viedokli. Programmas vadošā iestāde neatbild par tajā ietvertās informācijas iespējamo izmantošanu.
CITAS PROJEKTA "MEŽTAKA" ZIŅAS
--- |
|