Arhīva kalendārs
Visvairāk Vijai kārojās medus. Krustmāte ielika glāzes lieluma burciņā medu un iedeva rokā karotīti, lai bērns ir mierīgs un iet istabā. Tā gribējās abām māsiņām parunāties. Zelma un Terēze – vecākā un jaunākā māsa. Vija tikmēr svarīgiem solīšiem mēroja istabu no viena gala līdz otram un atkal atpakaļ. Kamēr trauciņš tukšs. Vakars pienāca pavisam bēdīgs. Bērnam cēlās temperatūra, nelaba dūša… Kas vairs par svētku priekiem? – Otrā dienā pret vakaru tomēr viss laimīgi beidzās. Atlika gaidīt nākošos svētkus. (Vija Poļaka – Rikveile, dzimusi 1928.gadā) Stāstniece Vija Poļaka. Šis ir tikai neliels stāsts no projekta “Stāstu talka” ietvaros iegūtajiem stāstiem un atmiņām. Projekts aizsākās maijā, kad Gulbenes novada bibliotēkā viesojās stāstniece Agita Lapsa no Valmieras bibliotēkas – klausījāmies stāstus, stāstījām paši, uzzinājām, kā sagatavoties un veikt interviju. Visu vasaru tika vākti stāsti – novada iedzīvotāji dalījās savos atmiņu stāstos par bērnības gaitām – par savu vārdu, par to, kur dzīvojis, kur skolā gājis, kādus darbus darījis. Bērni un jaunieši, iztaujājot savus vecvecākus un vecākus, uzzināja daudz jauna par savas ģimenes dzīvi un gaitām agrāk. Stāsti “nākuši” no dažādām novada vietām – Litenes, Druvienas, Rankas, Tirzas, Stariem, Daukstēm, Galgauskas, Stradiem, Lizuma, Gulbenes. Kaut arī cilvēki dzīvojuši līdzīgos apstākļos, ikviens stāsts ir unikāls, katram stāstniekam ir sava pieredze, savi piedzīvojumi, savs skatījums uz dzīvi. Daļa iegūto stāstu tiks publicēti Gulbenes novada bibliotēkas mājas lapā. Kopīgi ieklausīsimies stāstos 24.oktobrī, kad stāstnieki un stāstu vācēji tiks aicināti uz projekta “Stāstu talka” Noslēguma pasākumu Gulbenes novada bibliotēkā. Pasākumā klausīsimies stāstos, ar priekšlasījumu par bērnu un jauniešu iesaistīšanu stāstīšanas tradīciju pārmantošanā un radošas pašizpausmes veicināšanā, izmantojot stāstu stāstīšanu, uzstāsies Latvijas stāstnieku asociācijas valdes locekle Māra Mellēna, kura izteiks arī savas domas un ieteikumus par iesniegtajiem stāstiem. Par muzikālo noskaņu gādās dziedošā Vītolu ģimene no Druvienas. Stāstīšana ir nebeidzams process – arī tad, kad projekts būs noslēdzies, aicināsim joprojām dalīties savos atmiņu stāstos – atnākot uz Gulbenes novada bibliotēku pastāstīt savu dzīvesstāstu, atnesot sen rakstītas dienasgrāmatas, atmiņu klades vai citus pierakstus. Projekts atbalstīts Vidzemes plānošanas reģiona izsludinātajā kultūras projektu konkursā “Latvijas valsts mežu un Valsts kultūrkapitāla fonda atbalstītā Vidzemes kultūras programma 2019”. Informāciju sagatavojusi: Inese Kalēja, Gulbenes novada bibliotēkas Novadpētniecības un humanitāro zinātņu lasītavas galvenā bibliotekāre. Latvijas Kultūras akadēmija aicina uz grāmatas “Sāvs nāk! Sāviena. Zinātniski raksti un folkloras kopojums” atklāšanu, kas notiks 2019. gada 18. oktobrī plkst. 15.00 Ļaudonas kultūras centrā Dzirnavu ielā 7.
Grāmata tapusi Latvijas Kultūras akadēmijas profesora, arheologa un kultūrvēsturnieka Jura Urtāna vadībā un zinātniskā redakcijā. Izdevums ir zinātnisku rakstu krājums, kura sagatavošanā izmantoti 2016. – 2017. gadā Madonas novada Ļaudonas pagastā veikto lauka pētījumu materiāli. Autoru – Jura Urtāna, Renātes Siliņas-Piņķes, Zanes Grigorovičas, Almas Grīnieces, Ivetas Tāles, Janīnas Kursītes – sagatavotās publikācijas atklāj Sāvienas ezera un tā apkārtnes kultūrvēsturiskā mantojuma liecības un nozīmi. Grāmatā nozīmīgu daļu aizņem apkopotā Sāvienas folklora - gan agrāk pierakstītās pasakas, teikas, tautasdziesmas, mīklas u.c., gan mūsdienās dokumentētās vietējo iedzīvotāju mutvārdu liecības. Grāmatā publicēti arī fragmenti no sāvēnieša Jāņa Elmera uzrakstītajām atmiņām, kas atklāj dzīvi un notikumus Sāvienā Latvijas pirmskara Latvijas laikā un pēckara gados. Izdevumu bagātina arī apjomīgs fotogrāfiju klāsts gan no Jāņa Elmera foto kolekcijas, gan satikto vietējo ļaužu albumiem, gan no ekspedīcijas laikā veiktās fotodokumentācijas. Grāmatas izdošanu finansiāli atbalstījis Valsts Kultūrkapitāla fonds, Madonas novada pašvaldība, Ļaudonas pagasta pārvalde.
Informāciju sagatavojusi: Latvijas Kultūras akadēmija No 2019. gada 7. oktobra līdz 7. novembrim Mālpils kultūras centrā apskatāma gadskārtējā mākslinieku biedrības Sidegunde simpozija izstāde. Atbilstoši šī gada simpozija tēmai ielāko daļu ekspozīcijas veido plenēra gleznojumi pasteļtehnikā, bet izstādes darbi sniedz ieskatu visdažādākajās glezniecības tehnikās. Izstādītas gan eļļas gan akrila, kā arī akvareļa un kolāžas tehnikā darinātas gleznas. Blakus Latvijas mākslinieku darbiem, izstādīti arī plenēra viesmākslinieku – Igaunijas gleznotāju darbi. Izstādes laikā notiks radošās darbnīcas Mālpils novada izglītības iestāžu audzēkņiem, ar mērķi parādīt novada attēlojumu gleznās un iepazīstināt bērnus ar dažādām pasteļtehnikām. Lai ar bērnu veikumu varētu iepazīties arī viņu ģimenes un citi interesenti, oktobra beigās paralēli plenēra izstādei kultūras nama telpās tiks iekārtota bērnu darbu pop–up izstāde. Simpozijs, izstāde un darbnīcas tiek rīkotas ar Valsts Kultūrkapitāla fonda un Latvijas Valsts mežu finansētās Vidzemes kultūras programmas un Mālpils novada domes atbalstu. Projekta kuratore Ērika Zutere zutere PIE gmail PUNKTS com, tel. 29467668 Informācija Helēna Medne – helena.medne PIE sidegunde PUNKTS com Pirmdien, 28. oktobrī plkst. 10.00 Valkas pilsētas kultūras nama 2. stāva foajē (Emīla Dārziņa ielā 8, Valkā) notiks seminārs “Dubultauduma šatieru segu aušana Ziemeļvidzemē”. Semināra mērķis caur tradicionālās amatniecības prasmēm popularizēt dubultauduma šatiera segu aušanu Ziemeļvidzemē jauniešu un citu kopienas interesentu vidū. Seminārs notiek ar Vidzemes plānošanas reģiona un Valsts Kultūrkapitāla fonda atbalstu. Valkas novada dome 2018. gada 6. martā Latvijas Nacionālam kultūras centram iesniedza pieteikumu Nemateriālā kultūras mantojuma sarakstam par dubultauduma šatieru segu aušanu Ziemeļvidzemē, kas ar 2018. gada 8. novembra Nemateriālā kultūras mantojuma padomes sēdes lēmumu ir iekļauts Latvijas Nemateriālā kultūras mantojuma sarakstā. Segu aušana dubultauduma veidā jeb dubultauduma šatiera (ieaustas krāsu pārejas joslas) segu aušana Ziemeļvidzemē ir sena vietējo audēju tradīcija. Mūsu dienās Ziemeļvidzemes kopienās dubultauduma šatiera segu aušana sāk apsīkt ekonomisku apstākļu dēļ, lai gan nav zaudējusi savu nozīmi kopienu audēju vidū. Katram Ziemeļvidzemes audējam dubultauduma šatiera segu aušanā ir savs rokraksts - to veido gan mantotas un praksē iegūtas zināšanas, gan paša audēja radošums. Šo segu aušana šobrīd gandrīz ir apsīkusi, bet Tautas lietišķās mākslas studijās no meistariem segu aušanas meistarību, dziju krāsošanu, krāsu kompozīcijas veidošanu pārmanto daži jaunie audēji, tāpēc ir svarīgi nepazaudēt šo prasmi un atdzīvināt interesi jau no mazotnes.
Seminārā paredzēts: - Dr. hist. Anetes Karlsones lekcija “Tekstīlijas, šatieri un aušanas vēsture Latvijā”. - Dainas Kraukles lekcija “Latviskās zīmes, forma, tradīcijas”. - TLMS “Saulīte” vadītājas Ineses Pētersones vadītā radošā ievirze prasmju apgūšanā par tēmu “Šatiera segu veidošanas process (dzija, krāsošana, salikumi), kas ievadītu tālākizglītībā pirmsskolas un skolu audzēkņu pedagogus radošajām darbnīcām konkrētajās izglītības iestādēs, bērnus un jauniešus ievadot krāsainās vilnas dziju joslu veidošanu uz skaliem. - Šatiera segu aušanas meistaru un jaunās paaudzes radošās darbnīcās paveiktais - izstādē “Dubultauduma šatiera segu pagātne un nākotne”.
Aicinām visus interesentus!
Ieeja bez maksas.
Informāciju sagatavojis: Valkas novada domes Izglītības un kultūras daļas vadītājs Aivars Ikšelis
Mūziķi un meistarklašu vadītāji – Asoc.prof. Jānis Retenais (tuba), Orķestra Rīga tubu grupas koncertmeistars, Pasniedzējs JVLMA un Jāzepa Mediņa mūzikas vidusskolas pedagogs (JMRMV). lekt. Uldis Zilberts (trombons), Latvijas Nacionālās Operas un Baleta (LNOB) orķestra trombonu grupas koncertmeistars, Latvijas Nacionālā simfoniskā orķestra (LNSO) mūziķis. Edgars Švembergs (trompete) - LNOB orķestra mūziķis un JVLMA absolvents Edgars Bārzdiņš (trompete) - LNSO mūziķis, Orķestra Rīga Trompešu grupas koncertmeistars, Jāzepa Mediņa mūzikas vidusskolas pedagogs; Kārlis Rērihs (mežrags) - JVLMA maģistrants un orķestra RĪGA mūziķis; Normunds Everts (sitaminstrumenti) - Orķestra Rīga sitaminstrumentu grupas koncertmeistars, Kekavas un Vecumnieku mūzikas skolas sitaminstrumentu spēles skolotājs. Meistarklases paredzētas - tromepetes, tubas, eifonija, mežraga un sitaminstrumentu klašu audzēkņiem. Projekta mērķis ir aktivizēt un sekmēt metālpūšaminstrumentu (trompetes, trombona, eifonija, tubas, mežraga) un sitaminstrumentu apguves popularitāti un kvalitāti.
Koncerta programma veidota, lai iepazīstinātu audzēkņus un klausītājus ar metālpūšaminstrumentu kvinteta daudzpusīgo un dažādo repertuāru. Programmā tika iekļauti gan oriģināldarbi, gan izklaidējoša mūzika un aranžijas kvintetam. Koncertā ieeja bez maksas un tie paredzēti ikvienam interesantam. Projekts atbalstīts Vidzemes plānošanas reģiona izsludinātajā kultūras projektu konkursā “Latvijas valsts mežu un Valsts kultūrkapitāla fonda atbalstītā Vidzemes kultūras programma 2019”. Informāciju sagatavojusi: projekta vadītāja Agnija Grāvīte.
Parasti, kad noskatīta filma par Salacgrīvas plostniekiem, atskan jautājumi: “Kad tad būs nākamie plostnieku svētki un kādas vispār ir iespējas plostot pa Salacu?” Upes dzīves ritumā un zivju bagātībā mums palīdzēja izzinošās ihtiologa, ilggadējā nozvejas inspektora Aigara Pūsilda atziņas, jo tieši viņa vectēvs Augusts Pūsilds pirmais uz Salacas 1923. gadā ierīkoja lašu paraugaudzētavu. Šo un citus stāstus mēs aicinām lasīt šovasar bibliokuģa izdotajā Vidzemes jūrmalnieku dzīves stāstu grāmatā “No Daugavgrīvas līdz Ainažiem.” Projekts “Grāmata vieno Burtnieku ar jūru” aptver četru novadu astoņpadsmit bibliotēkas, un visās šais vietās bērni ir zīmējuši jūru un ūdeņu pasauli, aprakstījuši savas izjūtas apcerēs, kas veltītas Salacai, Burtniekam un jūrai. Īpaši stendi bibliotēkās vēsta par novada gaišākajiem prātiem laiku lokos. Daudzviet mūs uzrunā Dainas Avotiņas, Jāņa Petera, Valda Rūjas, Alfrēda Krūkļa, Anitas Emses un citu autoru darbi, kuriem bijusi sava vieta un loma novada kultūrvēsturē. Nav aizmirsts Salacgrīvas dziesminieks Roberts Spuriņš (Bubis) un Ungurpils stāstnieks Vilis Kasims. Vika dzeja vienmēr uzrunājusi visdažādāko paaudžu lasītājus, savukārt ainažnieki savu literāro portfeli nevar iedomāties bez Riharda Valdesa jūras vilkiem. “Brīvā Viļņa” ļaudīm katram grāmatu plauktā ir Dainas Avotiņas un Alfreda Šlisera romāns divās grāmatās “Saksiņu vējos. Akmens enkurs”. Kur nu vēl Auseklis, Fricis Bārda un Jānis Sudrabkalns! Tā ir novadu bagātība, ko ik pa laikam no jauna nākas apzināties. Skolās un bibliotēkās īpaši gaidīts ir karikatūrists un komiksu autors Kristaps Auzenbergs. Viņam šoruden topā ir lācis, kurš gardi uzkož nēģi. Bērnu interese ir tik liela, ka Kristapam nākas rauties slapju muguru, lai visu zīmēto pēcāk uzdāvinātu skolām un bibliotēkām. Laikā, kad nāk nēģi, Salaca ir ļoti bagāta. Tāpat kā visi novadi, kurus ar jūru vieno grāmatas, ko nenogurstoši aicina lasīt bibliokuģis “Krišjānis Valdemārs”. 16.oktobris: Informāciju sagatavojis: Gints Šīmanis.
„Andrejs sapņoja par izcilas mūzikas, teātra un skaistuma varu, viņš uzstādīja ārkārtīgi augstus un ideālu piepildītus mērķus visiem procesiem, kurus viņš vadīja ar savu dedzīgo prātu. Andreju saistīja komponistu – lielo romantiķu operu un simfoniskās mūzikas partitūras, ar šo komponistu darbiem viņš veidoja savas operrežijas, šajā mūzikā viņš saskatīja savas dvēseles atspulgu. Koncerta solisti – Kristīne Opolais un Egils Siliņš – ir dziedājuši skaistas lomas Andreja veidotajās izrādēs. Viņam bija tuvs šo mākslinieku emocionālais spēks un meistarība. Savukārt Mihails Čulpajevs bija viens no tiem daudzsološajiem talantiem, kuru savulaik ieraudzīja Andrejs Žagars un aicināja papildināt savas zināšanas Operas jauno mākslinieku akadēmijā ” stāsta Andreja Žagara kultūras attīstības fonda valdes loceklis Arturs Maskats. Daļa ienākumu no koncerta tiks novirzīti Andreja Žagara kultūras attīstības fonda darbībai. "Esam iecerējuši jau nākamajā vasarā realizēt jauno operas dziedātāju vasaras akadēmiju. Talantu atrašana, lološana, audzināšana un iespēju došana tālākās karjeras attīstībai bija Andreja Žagara darbs, ko viņš vērtēja visaugstāk. Tagad pienācis laiks to turpināt - vēlamies radīt platformu jauno zvaigžņu tapšanai un sadarbībai ar izciliem pedagogiem un māksliniekiem, kuriem savukārt iziet starptautiskā arēnā ir palīdzējis Andrejs. Esam gandarīti, ka par fonda patronu piekritis kļūt pasaulslavenais latviešu diriģents Andris Nelsons - mūziķis, kura talanta uzplaukums notika, pateicoties arī Andreja Žagara atbalstam. Esam pateicīgi Kristīnei Opolais , kuras ieguldījums fondā dziedot šajā pirmajā koncertā būs milzu atbalsts nākotnes projektam, esam pateicīgi arī Egīlam Siliņas par dalību koncertā un visiem koncerta dalībniekiem" akcentē fonda valdes loceklis kultūras attīstības Normunds Matutis.
Biļetes nopērkamas Koncertzāles “Cēsis” kasē, “Biļešu paradīze” tirdzniecības vietās un internetā www.bilesuparadize.lv.
Mediju kontaktiem: Egija Saļņikova Koncertzāles “Cēsis” Mārketinga un komunikācijas vadītāja E-pasts: egija.salnikova PIE cesukoncertzale PUNKTS lv Tālr.: +371 26171151
Festivāla programmā ir divi koncerti: 18. oktobrī plkst. 17.00 Vidzemes koncertzāles “Cēsis” Ērģeļzālē un 19. oktobrī plkst. 17.00 Cēsu Sv. Jāņa baznīcā. Dalību festivālā pieteikuši 32 jaunie mūziķi no Jaunpiebalgas Mākslas un mūzikas skolas (skolotāja Aija Sila), Utenas (Lietuva) Mūzikas skolas (sk. Zita Lukošūniene), Saldus Mūzikas un mākslas skolas (sk. Simona Sunepa), Maltas Mūzikas skolas (sk. Laura Ivanova), Jāņa Ivanova Rēzeknes Mūzikas vidusskolas (sk. Baiba Betlere), Jūrmalas Mūzikas vidusskolas (sk. Edīte Deksne), NMV Rīgas Doma Kora skolas (sk. Vita Kalnciema), PIKC Ventspils Mūzikas vidusskolas (sk. Kristīne Adamaite), Alfrēda Kalniņa Cēsu Mūzikas vidusskolas (sk. Lelde Krastiņa un Sandra Tamane) un Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmijas (sk. Vita Kalnciema un Kristīne Adamaite).
Ne velti festivāls notiek Cēsīs – te pirms 140 gadiem dzimis izcilais latviešu komponists, ērģelnieks un diriģents Alfrēds Kalniņš. Cēsu Sv. Jāņa baznīcā nākamais skaņradis jau deviņu gadu vecumā sācis apgūt ērģeļspēli, un ar šo instrumentu turpmāk bija saistīts viss viņa mūžs. Cēsis ir arī viens no ērģeļkultūras centriem Latvijā: pilsētā ir trīs restaurēti instrumenti, regulāra koncertdzīve Sv. Jāņa baznīcā. Ērģelnieces un skolotājas Leldes Krastiņas rosināta jau 30 gadu mūzikas vidusskolā tiek realizēta izglītības programma jauno ērģelnieku apmācībai. Festivālu rīko Alfrēda Kalniņa Cēsu Mūzikas vidusskola un skolas atbalsta biedrība, atbalsta Cēsu novada pašvaldība, Cēsu Kultūras un tūrisma centrs, Vidzemes plānošanas reģions un Valsts Kultūrkapitāla fonds. Informāciju sagatavojusi: Elīna Eglīte, Alfrēda Kalniņa Cēsu Mūzikas vidusskolas projektu vadītāja.
Kategorijā “Kulinārais mantojums, pārtikas un gastronomijas tūrisms” finālā ir iekļuvis Zaubes savvaļas kulinārais festivāls, kas šogad sevi pierādīja jau ceturto gadu, pulcējot vairāk kā 5000 apmeklētājus. Festivāls ik gadu piedāvā doties savvaļas garšu piedzīvojumā Zaubes ezera krastos. Aizraujošas un izglītojošas lekcijas, garšu tirgus, savvaļas aktivitātes, konkursi apmeklētājiem un profesionāļiem, meistarklases un savvaļas garšas – tas viss Zaubes savvaļas kulinārajā festivālā (www.wildfoodfest.lv) Savukārt nominācijā “Kultūras un radošo industriju ieguldījums kultūras un radošajā tūrismā” finālā starp labākajiem ir iekļuvušas “Āraišu leģendas “ (www.araisi.com) . “Āraišu leģendas” ir vienots tūrisma galamērķa zīmols Āraišiem, sasaistot Āraišu arheoloģisko parku, Āraišu baznīcu, vējdzirnavas, kultūrvēsturisko ainavu, Drabešu muižas Amatu māju, naktsmītnes, gidus, kā arī citus pakalpojuma sniedzējus. Rakstu sagatavoja:
Pedagogi vērtīgās diskusijās dalījās pieredzē un jaunās idejās. Festivālā bija pārstāvēta Jaunpiebalgas MMS, Saldus MMS, Utenas MS (Lietuva), Maltas MS, Rīgas Doma Kora skola, Jāņa Ivanova Rēzeknes Mūzikas vidusskola, Ventspils Mūzikas vidusskola, Alfrēda Kalniņa Cēsu Mūzikas vidusskola un Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmija. Kā festivāla dalībniekiem novēlēja ērģeļspēles skolotāja un viena no vadošajām Latvijas ērģelniecēm, Kristīne Adamaite: “Skaņa, kas gadsimtu gadsimtos ievibrē ērģeļu stabulē, savalgo ausis joprojām. Tā ir vibrācija, kas mūs vieno ar senčiem un laikabiedriem, lai skaista tālākvibrēšana!” IX Starptautiskā Alfrēda Kalniņa jauno ērģelnieku festivāla dalībnieki. Paldies festivāla atbalstītājiem: Cēsu novada pašvaldībai, Cēsu Kultūras un tūrisma centram, Vidzemes plānošanas reģionam un Valsts Kultūrkapitāla fondam! Informāciju sagatavojusi: Elīna Eglīte, Alfrēda Kalniņa Cēsu Mūzikas vidusskolas projektu vadītāja.
Leģendu naktī ikviens ir aicināts apmeklēt 1881. gadā celto Zvārtavas pili, Latvijas Mākslinieku savienības (LMS) muzeja radošo filiāli, kur norisināsies radošās darbnīcas “Manto. Mantojums” kopā ar māksliniecēm Māru Kārkliņu, Vizbulīti Jaukuli, Inetu Riepnieci un Daci Lazdiņu. Radošajās darbnīcās tiks sniegts ieskats heraldikā, arhitektūrā, kā arī vitrāžas mākslā un tēlniecībā. Plkst. 19.30, 21.00 notiks ekskursijas, kurās būs iespēja izzināt Zvārtavas pils vēsturi un apskatīt LMS muzeja ekspozīcijas. Zvārtavas pilī ir eksponēta mūsdienu autoru porcelāna vāžu kolekcija un daļa no LMS muzeja 20.gs. 2. puses mākslas darbu kolekcijas. Vēsturiskos interjerus bagātina LMS muzeja ekspozīcija “Sapnis”, kur autentiskā vidē iekļaujas mūsdienu mākslinieku veidotās mēbeles, tēlniecības darbi, gobelēni un gleznas. Leģendu nakts viesiem būs iespēja aplūkot arī atjaunotos pils ēdamzāles logus un slēģus, kuri šogad restaurēti pateicoties NKMP atbalstam. Plkst. 22.00 jaunu koncertprogrammu “Tu pirms aizlido” prezentēs grupa “TU TE” - Lelde Tuče (vokāls, klavieres), Miķelis Dobičins (čells), Artūrs Strautmanis (sitamie instrumenti). Koncerta ieejas maksa no personas - EUR 2,50. Skolēniem ieeja bez maksas. Popularizējot Latvijas muižu un piļu kultūras mantojumu, Latvijas Piļu un muižu asociācijas organizētā Leģendu nakts norisināsies jau astoto reizi. Biedrība “Latvijas Mākslinieku savienība” laipni gaida visus mākslas interesentus! Zvārtavas pils. Latvijas Mākslinieku savienības radošās darbnīcas “MANTO. MANTOJUMS” atbalsta Vidzemes plānošanas reģions, Valsts Kultūrkapitāla fonds un akciju sabiedrība „Latvijas valsts meži”. Informāciju sagatavojis: Latvijas Mākslinieku savienības valdes priekšsēdētājs Igors Dobičins.
Izstādes laikā tika organizēta ekspozīcijas apskate un radošās darbnīcas Mālpils novada vidusskolas un pirmsskolas izglītības iestādes “Māllēpīte” audzēkņiem. Mālpils mākslas skolas pedagogu vadībā bērni iepazinās ar izstādi un izmēģināja savus spēkus pasteļtehnikā. Rūpīgi izpētot mākslinieku darbus, bērni radīja košas un krāsainas šo darbu kopijas un interpretācijas. Projektā piedalījās Mālpils PII grupu “Bitīte” un “Taurenītis” un Mālpils novada vidusskolas pirmo un 3.a klases audzēkņi. Bērnu veikumu var novērtēt no 26.oktobra līdz 1.novembrim POP-UP izstādē, kas iekārtota Kultūras centra telpās paralēli simpozija izstādei. Izstādē skatāmi arī plenēra “ēnu” dienā gleznotie Mālpils Mūzikas un mākslas skolas audzēkņu darbi. Simpozijs, izstādes un darbnīcas tiek rīkotas ar Valsts Kultūrkapitāla fonda un Latvijas Valsts mežu finansētās Vidzemes kultūras programmas un Mālpils novada domes atbalstu. Informāciju sagatavojusi: projekta kuratore Ērika Zutere, zutere PIE gmail PUNKTS com, tel. 29467668.
8. novembrī notiks projekta noslēdzošais pasākums, uz kuru sabrauc čaklākie grāmatu lasītāji no visām projektā iesaistītajām Vidzemes bibliotēkām. Pasākuma apmeklētājiem būs iespēja apmeklēt Brīvības pieminekļa Goda istabu, Jāņa Streiča pavadībā doties ekskursijā Latviešu biedrības namā un apmeklēt LU Akadēmisko bibliotēku, kur ekskursiju vadīs bibliotēkas direktore Venta Kocere. Dienas noslēgumā tikšanās ar Latvijas Jūras spēku pārstāvjiem, kliņģeris, tēja un kino. 30. oktobrī Bibliokuģis viesojas: 5. novembrī Bibliokuģis ciemojas: Informāciju sagatavojusi: Hedviga Inese Podziņa, Salacgrīvas novada bibliotēkas vadītāja.
Valmieras muzeja Izstāžu namā 1. novembrī plkst.16.00 tiks atklāta mākslinieces Agneses Kauperes gleznu izstāde “Tasmānijas zilā”. Agneses Kauperes mākslu raksturo krāsas košums, spēle starp abstrakto un reālo pasauli. Lai arī savos darbos viņa variē ar dažādām tēmām un sižetiem, māksliniecei patīk atstāt lauku, kurā skatītājs pats var ļauties iztēlei un sajūtām. Lasīt vairāk. Agneses Kauperes darbs no izstādes "Tasmānijas zilā". No 1.novembra līdz 7. decembrim Valmieras muzeja Izstāžu namā un Valmieras vecajā ūdenstornī (Kr.Valdemāra ielā 1) apskatāma Valmieras Dizaina un mākslas vidusskolas (VDMV) 7.klases audzēkņu noslēguma darbu izstāde “Virsma. Klātbūtne”. Atklāšana 1.novembrī plkst.16.00 Valmieras muzejā. Lasīt vairāk. Laikmetīgās mākslas izstāde “Virsma. Klātbūtne”.
Biennāle notika festivāla “Arhitektūras rudens” ietvaros, lai iepazīstinātu sabiedrību un ārvalstu arhitektus ar jauno arhitektu darbiem pēdējos trīs gados, noteiktu labākos darbus un to autorus, identificētu daudzsološos arhitektūras attīstības virzienus, popularizētu jauno arhitektu radošos sasniegumus. Festivālu organizēja Baltkrievijas Arhitektu savienība, kuru atbalstīja Baltkrievijas Republikas Arhitektūras un celtniecības ministrija, kā arī Starptautiskā Arhitektu savienību savienību asociācija (IAUA) un Starptautiskā Arhitektu savienība (UIA). Gājēju ceļa un terases būvprojekta autors ir SIA “DJA”, arhitekts - Didzis Jaunzems. Šī ir jau otrā balva, ko par Valmierā realizēto objektu saņem Didzis Jaunzems - viens no talantīgākajiem jaunās paaudzes arhitektiem Latvijā. Objekts “Gājēju ceļš un skatu terase Atpūtas parkā Valmierā” šogad saņēma Latvijas Ainavu arhitektūras balvu nominācijā “Ārtelpa”, ko vērtēja starptautiska žūrija. Skatu terase pie Gaujas Valmierā ir vieta publisku un privātu pasākumu rīkošanai, vieta iniciatīvām, vieta, kur satikties, kopīgi pavadīt laiku. Tā ir vieta, kur liels vai mazs var radīt un darīt, vieta, kur dzīvojam zaļi! Skatu terase ir brīvi pieejams publisks objekts, ko atpūtai var izmantot ikviens valmierietis un pilsētas viesis. Gājēju ceļš un skatu terase Atpūtas parkā Valmierā veidoti saskaņā ar universālā dizaina principiem, kas paredz ērtu piekļuvi pie Gaujas un atpūtas infrastruktūru ikvienas grupas valmierietim un pilsētas viesim – jo īpaši domājot par cilvēkiem ratiņkrēslos, māmiņām ar bērniem ratiņos, kuriem piekļuve dabai ir ierobežota. Pārbūvētais ceļš aprīkots ar nerūsējoša tērauda margām cilvēku ar speciālām vajadzībām pārvietošanās atbalstam. Apmeklētāju plūsma objektā tiek virzīta pa izbūvētajām konstrukcijām, tādējādi vienlaikus veicinot dabas un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību. Skatu terase un taciņa, sākot no skatakām, veidota no cilvēku veselībai draudzīgām un ilgtspējīgām priedes koka konstrukcijām, kas apdarinātas ar Latvijas klimatiskajos apstākļos ļoti izturīgajiem, no Sibīrijas atvestiem lapegles dēļiem. Tajos ar nazi iegrebti 4 mm dziļi pretslīdes frēzējumi konstrukciju drošai izmantošanai mitros laikapstākļos. Ir iestrādāta arī ūdens novadīšanas sistēma. Koka elementu noturības saglabāšanai tā divās kārtās apstrādāta ar lineļļu. Lai nodrošinātu koka konstrukciju saglabāšanu un drošību, teritorija tumšajā laikā ir apgaismota, tur uzstādīta videonovērošana. Informāciju sagatavoja: Līga Bieziņa |
|