Arhīva kalendārs
Ceturtdien, 21. februārī, Alūksnes novada Veclaicenes pagastā tautas namu un muzeju darbinieki pulcēsies seminārā “Latvijas-Igaunijas pierobežas kultūru kopība un savdabība”. Tas veltīts Alūksnes novada desmitgadei un Igaunijas Republikas 101. jubilejai, akcentējot pārrobežas sadarbības ietekmi uz abu valstu kultūrvidi.
Seminārā, ko rīko Alūksnes novada pašvaldība un Veclaicenes tautas nams, piedalīsies lektori gan no Alūksnes novada, gan Igaunijas – Rauges un Setu pagastiem un Veru kultūras institūta. Pirmajā daļā semināra dalībnieki diskutēs par abām pierobežas teritorijām kopīgo. Alūksnes novada pašvaldības Kultūras un sporta nodaļas vadītāja Sanita Eglīte stāstīs par pārrobežas sadarbības tradīcijām, Veclaicenes sadarbības veiksmes stāstus izstāstīs pagasta tautas nama vadītāja Maija Rozīte un tūrisma speciālists Jānis Prangels, savukārt par Rauges pagasta pārrobežas sadarbības veiksmes stāstiem runās kultūras un sporta speciālists Marko Palo. Semināra otrajā daļā dalībnieki iepazīs atšķirīgo un savdabīgo abās robežas pusēs. Ar setu kultūru, valodu un tradīcijām iepazīstinās “Setu karalis” Aare Herns. Jaunlaicenes muižas muzeja vadītāja Sandra Jankovska stāstīs par malēniešu valodu, tās savdabību un malēnisko radošumu. Veru valodas pētniecības un saglabāšanas tēmai seminārā pieskarsies Veru Kultūras institūta pētnieks, Tartu universitātes lektors Sulevs Iva. S. Eglīte un M. Palo stāstīs par pierobežas zīmola pasākumiem un iespējām sadarboties to norisē. Semināra noslēgumā notiks arī radošas darbnīcas savstarpējās sadarbības veicināšanai.
Informāciju sagatavojusi: Evita APLOKA Alūksnes novada pašvaldības sabiedrisko attiecību speciāliste E-pasts: evita.aploka PIE aluksne PUNKTS lv Tālrunis: +371 26646749, +371 64381502 Koncertzālē “Cēsis” notiks jau otrais festivāls “Pētera Vaska mūzikas aprīlis”. Komponista dzimšanas dienas mēnesī izskanēs festivāla koncerti, kas veltīti Vaska un viņa domubiedru mūzikai - 13. aprīlī dzirdēsim instrumentālo kamermūziku un piedzīvosim baleta izrādi, 14. aprīlī skanēs koncertprogramma kamerorķestrim ar igauņu komponista Erki Svena Tīra vijoļkoncerta pirmatskaņojumu, bet 20. aprīlī festivālu noslēgs multimediāls projekts ar Vaska klavierciklu “Gadalaiki” un Vilhelma Purvīša ainavu reprodukcijām.
Pagājušajā gadā koncertzāle “Cēsis” aizsāka jaunu, izcilajam latviešu komponistam Pēterim Vaskam veltītu festivālu. Vairākos koncertos baudījām tikai un vienīgi Vaska mūziku, kas rakstīta solo instrumentiem, klavieru trio, korim un orķestrim. Pirmā festivāla noslēguma koncerts “Tālā gaisma” nominēts Lielajai mūzikas balvai kategorijā “Gada koncerts”. “Festivāla mērķis ir atklāt latviešu komponista Pētera Vaska mūzikas bagātību piesaistot šim notikumam un mūsu nacionālās kultūras sasniegumiem ne tikai Vaska mūzikas cienītājus Latvijā, bet arī Eiropas auditoriju, kā arī pievēršot mūzikas profesionāļu uzmanību. Augstais novērtējums pirmajam festivālam un Lielās mūzikas balvas nominācija mums ir ļoti nozīmīga un iedvesmojoša, tāpēc šogad esam gatavi festivāla mūzikas durvis pavērt vēl plašāk. Programmā būs ietverti ne tikai Pētera Vaska skaņdarbi, bet arī komponista radošo domubiedru partitūras, spilgti iekrāsojot baltiešu un skandināvu mūzikas paleti. Gaidāms komponista mūzikas lasījums dažādos mākslas žanros, instrumentālajā mūzikā, dejas valodā, vizuāli poētiskā multimediālā projektā,” atklāj Koncertzāles “Cēsis” mākslinieciskā vadītāja Inese Zagorska. Festivāls “Pētera Vaska mūzikas aprīlis” top ciešā sadarbībā ar pašu komponistu. Viņš ir mākslinieciskā satura veidotājs un ideju ģenerators, klātesošs visos festivāla koncertos. Veidojot šī gada konceptuālo skanējumu, kamermūzikas programmā Pēteris Vasks iezīmējis latviešu un skandināvu komponistu garīgo saiti un pasaules izjūtu mūzikā. Līdz ar to 13. aprīlī gaidāmajā festivāla atklāšanas koncertā “Brāļi” skanēs komponista lielākās autoritātes Arvo Pērta mūzika – opuss “Fratres”, zviedru mūsdienu komponista Alberta Šnelcera “Apollonian Dances” un somu komponista Oli Mustonena “Klavieru kvintets”. No paša Pētera Vaska dzirdēsim “Mazo vasaras mūziku” un “Ceturto stīgu kvartetu”. Šī koncerta programma skanēs zviedru kamerorķestra O’Modernt solistu izpildījumā, kuriem raksturīgi jaunu izteiksmes veidu meklējumi mūzikā. Sestdienas, 13. aprīļa vakara koncertā “Vasks mūzikā un dejā” ieraudzīsim Pētera Vaska daiļradi neierastākā šķautnē – laikmetīgā baleta iestudējumā. Pasaulslavenā horeogrāfa Džona Noimaijera dibinātais Vācijas Bundes Jugend Ballett (Nacionālais Jaunatnes balets) iestudējis viencēlienu “Muted”, kas balstīts Vaska skaņdarbā klavieru kvartetam. Mūzika skanēs latviešu mākslinieku izpildījumā, kuri atradīsies līdzās dejotājiem - uz skatuves. Iestudējumā dabiski veidojas mūzikas un kustības saspēle: melodija un deja iedvesmo, iedrošina un papildina viena otru. Pētera Vaska mūzikā paustās skumjas un cerība atspoguļojas arī Saša Rivas horeogrāfijā. Otrajā daļā baleta trupa festivāla apmeklētājiem izdejos klasiskās mūzikas šedevrus. 2011. gadā Hamburgā dibinātajā Bundes Jugend Ballett trupā ir astoņi profesionāli dejotāji. Ar savu repertuāru, kas radoši atspoguļo jaunās paaudzes sajūtas, apziņu un idejas, trupa ir lielisks mediators starp mūsdienu kultūru un augsto mākslu. Svētdien, 14. aprīlī, koncertā “Vientuļais eņģelis” zviedru kamerorķestris O’Modernt festivālam Latvijā dāvinās Baltijas valstu komponistu mūzikas programmu, kurā latviešiem Pēterim Vaskam un Arturam Maskatam blakus stāsies igauņu komponists Erki Svens Tīrs. Dzirdēsim Vaska “Vientuļo eņģeli”, Maskata “Concerto Grosso No 1”, bet festivāla īpašais notikums būs vijolniekam Hugo Tičati veltītā Erki Svena Tīra opusa “Angel’s Share” vijolei un orķestrim pirmatskaņojums Latvijā! O’Modernt kamerorķestrī spēlē vadošie jaunie mūziķi no visas Eiropas. Lai arī dibināts vien pirms pāris gadiem, orķestris guvis plašu starptautisku atzinību un uzstājies prestižajā Londonas Vigmora zālē, Konzerthaus Berlīnē, Vīnes Musikverein un Amsterdamas Muziekgebouw. O’Modernt sadarbojas ar tādiem pasaulslaveniem solistiem kā Evelyn Glennie, Steven Isserlis, Anne Sofie von Otter un Nils Landgren, kā arī ar reperiem, horeogrāfiem un rokmūziķiem. O’Modernt izveidotājs un koncerta solists Hugo Tičati ir laikmetīgās mūzikas aizrautīgs interprets – viņš sadarbojas ar Svenu Dāvidu Sandstremu, Albertu Šnelceru, Andersu Hillborgu, Tomasu Jennefeltu, Sergeju Jevtušenko un vairākiem citiem. Sev veltītos vijoļkoncertus Tičati spēlē vai visos pasaules kontinentos. Viņam patīk mūziku savienot ar deju, literatūru un arī tādām marginālijām, kā kinētiskā gleznošana vai akmeņu līdzsvarošana. Tičati virtuozo vijoļspēli varējām baudīt arī Pirmajā “Pētera Vaska mūzikas aprīlis” festivālā – noslēguma koncertā “Tālā gaisma”. Otro Pētera Vaska mūzikai veltīto festivālu 20. aprīlī noslēgsim ar atkalredzēšanos – pēc vairāku gadu pārtraukuma izskanēs 2016. gadā Koncertzāles “Cēsis” radītais multimediālais klaviermūzikas koncerts “Vasks. Šimkus. Purvītis”. Tajā skan Pētera Vaska cikls Gadalaiki, lieliskā pianista Vestarda Šimkus izpildījumā, ko papildina Roberta Rubīna veidotās projekcijas ar latviešu glezniecības klasiķa Vilhelma Purvīša skaistākajām ainavām. 1980. gadā Pēteris Vasks komponēja “Balto ainavu”. Gadu vēlāk – “Rudens klaviermūziku”. 1995. gadā tapa “Pavasara klaviermūzika”. 2009. gada ziemā meistars lika punktu partitūrai, kurā zīmēts līdz tam trūkstošais gadalaiks – vasara. Rudens te ir vēla saule un dzidri tīmeklīšu pavedieni. Ziema ir balta kā janvāra rīts, kad visu netīro sedz sniegs. Pavasaris ir pirmās lāsteku palāses un pirmās putnu dziesmas. Vasara ir bezgalīgs prieks, kas pārvēršas mierpilnā skatā – kad saulgriežu svinētāji aizgājuši gulēt, agrā Jāņu rītā pa upi uz jūru peld ziedu vainagi. Festivālu atbalsta Valsts Kultūrkapitāla fonds un Cēsu novada pašvaldība. Biļetes nopērkamas koncertzāles “Cēsis” kasē, “Biļešu paradīze” tirdzniecības vietās un internetā www.bilesuparadize.lv.
Mediju kontaktiem: Egija Saļņikova Koncertzāles “Cēsis” Mārketinga un komunikācijas vadītāja E-pasts: egija.salnikova PIE cesukoncertzale PUNKTS lv Tālr.: +371 26171151
Klasisku muzikālo izglītību saņēmusī čelliste, multiinstrumentāliste un dziedātāja Kelsija Lu ir viena no pēdējā laika redzamākajām popmūzikas personībām, kuras vārds arvien biežāk minēts tādos mūzikas un kultūras medijos kā Pitchfork, Dazed, Vogue un V Magazine. Mūziķe atpazīstamību guvusi, sadarbojoties ar tādiem pasaulslaveniem māksliniekiem kā Lēdija Gaga, Solanža un Devs Hainzs jeb Blood Orange. Nesen viņa paziņojusi par gaidāmo koncertturneju kopā ar neatkārtojamo Neni Čeriju. Kelsija Lu izpilda mūziku, kuru jau kopš 16 gadu vecuma raksta pati. 2016. gadā ierakstu firmas True Panther Sounds paspārnē klajā nāca viņas debijas EP “Church”, kam 2018. gadā sekoja singli “Due West” un “Shades of Blue”. Māksliniece turpina darbu pie jauna albuma, kas dienasgaismu ieraudzīs 2019. gadā. Kelsijas Lu dziesmas īpašas ar pašas sarakstītajām čella partijām un gaišo un eņģelisko dziedājumu ‒ nedaudz transcendentālu un ēteriski apgarotu. Viņas mūzika ir arī izteikti ritmiska un aizrautīga ar spēcīgi sajūtamu R’n’B un gospeļu mūzikas ietekmi. Ciklā līdzās pasaules māksliniekiem vēlamies izcelt arī latviešu mūzikas tīrradņus, tādēļ pirms Kelsijas Lu dzirdēsim latviešu muzikālo apvienību “Ezeri” – vienu no interesantākajām grupām, kas pēdējos gados parādījusies pie Baltijas mūzikas pasaules apvāršņiem. Viņu skanējums ir enerģētisks, zinātkārs, reizēm neparasts, bet vienmēr – harmonisks. Visplašāko mūzikas žanru iedvesmota – no eksperimentālās elektronikas līdz folkmūzikai – grupa “Ezeri” cenšas atklāt jaunus muzikālus risinājumus un nenogurstoši meklē jaunus ceļus, kā atklāt noslēpumaino mūzikas fenomenu. Pēc koncerta apmeklētāji aicināti uzkavēties uz muzikologa Dāvja Eņģeļa sarunu ar mūziķiem. Ambiente skatuves_TĪRKULTŪRA Balto sesiju laikā klausītāji tiek aicināti izbaudīt unikālu atmosfēru un muzikālas nianses, atklājot jaunus, tīrus mūsdienu kultūras avotus. Koncertu sērijas skatuve veidota mākslas galerijas balto sienu estētikā, uzsvaru liekot uz mākslinieku muzikālo sniegumu un klātbūtni. Biļetes nopērkamas koncertzāles “Cēsis” kasē, “Biļešu paradīze” tirdzniecības vietās un internetā www.bilesuparadize.lv. VIDEO: https://www.youtube.com/watch?v=Cie6luxrhNg Kelsey Lu “Due West”: https://www.youtube.com/watch?v=32tjfmyHzYk
Mediju kontaktiem: Egija Saļņikova Koncertzāles “Cēsis” Mārketinga un komunikācijas vadītāja E-pasts: egija.salnikova PIE cesukoncertzale PUNKTS lv Tālr.: +371 26171151
No Valmieras skanēs rīta programma „Pieci Rīti” no plkst. 6:00-9:00 ar Tomu Grēviņu, Uldi Ziediņu un Inesi Pučeku, kā arī pēcpusdienas programma „Pieci Brauc” no plkst. 17:00-20:00 ar Magnusu Eriņu. 22. februārī plkst. 15:00 Valmieras Integrētās bibliotēkas lasītavā (C217.telpa) notiks jauniešu tikšanas ar pieci.lv dīdžeju Magnusu Eriņu un Latvijas Radio Ziņu dienesta redaktoru Matīsu Rutku, kuras laikā vairāk varēs uzzināt par darbu radio un pieci.lv darbību. „Raidīt no izbraukuma studijas – tas vienmēr ir patīkams piedzīvojums ārpus ierastā darba ritma. Valmiera ir brīnišķīga pilsēta ar aktīvu sabiedrisko un kultūras dzīvi. Viens no Latvijas izglītības centriem un noteikti arī sporta citadele – no Valmieras nāk Latvijā un pasaulē zināmi sportisti, ar kuriem mēs varam lepoties. Te ir, ko redzēt un Valmierai ir, ko pastāstīt pieci.lv klausītājiem. Īpaši priecājos par iespēju piektdien klātienē tikties ar jauniešiem, lai runātu par darbu radio un pieci.lv ,” stāsta pieci.lv dīdžejs Magnuss Eriņš. Raidījumu vadītājiem ēterā pievienosies Vidzemes augstskolas studenti un rektors Gatis Krūmiņš, Valmieras biznesa inkubatora un Valmieras Drāmas teātra pārstāvji, kā arī aktīvi un sabiedrībā pazīstami valmierieši no mākslas, mūzikas un sporta jomām, lai pieci.lv klausītājiem pastāstītu par dzīvi un aktualitātēm Vidzemes galvaspilsētā. Projekts „pieci.lv brauc pie klausītājiem” ar Izglītības un zinātnes ministrijas atbalstu aizsākās 2018. gada novembrī, kad izbraukuma studija viesojās Rēzeknē. Šī gada janvārī pieci.lv komanda raidīja no Liepājas, savukārt 29. martā dosies uz Ventspilī, bet 26. aprīlī – uz Daugavpili. Valmierā Latvijas Radio 5 – pieci.lv skan 89,5 frekvencē. Tāpat jauniešu kanālu var klausīties internetā www.pieci.lv vai pieci.lv aplikācijā, lejuplādējot to App Store vai Google Play. Jaunumiem var sekot līdzi arī sociālajos tīklos Facebook http://www.facebook.com/PieciLV, Youtube http://www.youtube.com/user/PieciLV, Instagram http://instagram.com/PieciLV un Twitter http://twitter.com/PieciLV. Kantar TNS 2018. gada radio auditorijas pētījumu dati liecina, ka Latvijas Radio 5 – pieci.lv ik nedēļu klausās 156 tūkstoši jauniešu visā Latvijā.
Pasaules pilsētas un nebeidzamās ainavas – gleznotāja Alekseja Naumova unikālā spēja ātri tvert mirkli un pārvērst to gleznieciski spilgtā krāsu priekā uz audekla. Šīs ainavas caurvij sajūsma par neatkārtojamās Dieva pasaules skaistumu. Tās dzīvo un elpo mežā, pie jūras un pilsētā, atspulgos ūdenī, gaismas un tumsas ritmos, kontrastu un smalkāko nianšu spēlē. A.Naumovs mēdz sacīt, ka visa pasaule ir viņa darbnīca, jo darbi, neskatoties, kādi ir laikapstākļi, radīti dabā. Ar pateicību pieņemot dzīvi kā baudu un brīnumu, rodas tīrās gaismas svētki, tās skanējums un enerģija, procesā neizmantojot nedz skices, nedz foto, pat ne zīmējumus. Krāsu trāpīgums un spēks, lielformātu vēriens un ekspresija, turpinot glezniecībā ainavu žanra tradīcijas un izkopjot a la prima stilu. Vērtējot viņa radītās daudzveidīgās Latvijas un teju vai visas pasaules ainavas, nereti meistars tiek dēvēts par izcilāko mūsdienu latviešu plenēristu. Ņujorka, Venēcija, Burano, Parīze, Nica, Oslo, Pekina, Rīga – tās ir tikai dažas no mākslinieka studijām. Aleksejs Naumovs beidzis Latvijas Mākslas akadēmijas Monumentālās glezniecības nodaļu profesora Induļa Zariņa vadībā, profesora Eduarda Kalniņa meistardarbnīcā apguvis radošo aspirantūru. Glezniecību studējis Sorbonnes universitātē Parīzē. Šobrīd ir Latvijas Mākslas akadēmijas profesors, bijis prorektors, rektors (2007-2017), darbojies kā viesprofesors vairākās Eiropas mākslas augstskolās. Aktīvi piedalījies mākslas sadarbības projektos Itālijā, Francijā, Japānā, Vācijā, Austrijā, Nīderlandē, Spānijā, Grieķijā, Krievijā, ASV u.c. Bijis Latvijas Republikas kultūras vēstnieks Francijā. Aleksejs Naumovs no 1979.gada veidojis vairāk nekā 60 personālizstādes Latvijā un ārvalstīs, kā arī piedalījies vairākos desmitos grupu izstāžu. Mākslinieks veidojis arī vairāku bērnu grāmatu ilustrācijas. 2012.gadā piešķirts valsts augstākais apbalvojums – Atzinības Krusts. 2004.gadā mākslinieks saņēma Itālijas Republikas prezidenta ordeni, savukārt 2016.gadā viņam tika piešķirta Francijas ordeņa mākslā un literatūrā kavaliera pakāpe. A.Naumova darbi atrodas Latvijas, Krievijas, Itālijas muzeju kolekcijās, kā arī daudzās galerijās un privātkolekcijās Latvijā un pasaulē. Aicinām uz siltuma un gaismas pilno Alekseja Naumova izstādi! Pasākuma laikā var tikt fotografēts un filmēts. Fotogrāfijas un videomateriāli var tikt izmantoti Valmieras pilsētas pašvaldības publicitātes vajadzībām.
Informāciju sagatavoja:
Valmieras Mākslas dienas sāksies 1.aprīlī ar akciju “Soļi”, aicinot līdz 27.aprīlim ar īpašas kartes palīdzību atrast mākslu vietās, kur to visdrīzāk neiedomātos meklēt: autoostā, kafejnīcā, bankā, veikalā – astoņās dažādās vietās pilsētā. Būs iespēja aplūkot Valmieras Dizaina un mākslas vidusskolas audzēkņu darbus glezniecībā, grafikā, fotomākslā, keramikā, šķiedras mākslā, dizainā, instalācijas un objektu mākslā. Karti varēs saņemt Valmieras Tūrisma informācijas centrā no 1.aprīļa, turklāt, to pareizi aizpildot, būs iespēja saņemt pārsteiguma dāvanas. Jau tradicionāli Mākslas dienu laikā savu soļu nospiedumus – gleznojumus pilsētvidē – atstāj Latvijā un arī plašākā mērogā zināmi mākslinieki. Ko uz soliņiem būs atainojuši mākslinieki Klāvs Loris (soliņš Rūpniecības un Cēsu ielas krustojumā), Ieva Jurjāne, Anna Heinrihsone un Helēna Heinrihsone (trīs soliņi pie Kazu krācēm), aicinām atklāt 27.aprīlī. Šogad savu soliņu pie Valmieras Dizaina un mākslas vidusskolas apgleznos 3.kursa audzēkņi pasniedzējas Ivetas Gudetas vadībā. Jauno profesionāļu soļi mākslā būs baudāmi arī daudzās izrādēs bērnu un jauniešu teātru festivālā “..un es iešu un iešu”, Valmierā pulcējot jauniešus no visas Latvijas un aicinot 26. un 27.aprīlī apmeklēt izrāžu “maratonu” Valmieras sākumskolā un Valmieras Drāmas teātrī. Savukārt par pusaudžiem, sevis meklējumiem, ilgām un pieaugšanu stāstīs mūzikas teātra izrāde “Pavasaris”, kas tapusi Valmieras vasaras teātra festivālam. To piedāvās apvienība “Kvadrifrons” Valmieras Drāmas teātrī 29.aprīlī. Arī šogad Mākslas dienu laikā režisors Jānis Znotiņš piedāvās izrādi mazākajiem skatītājiem, saistošā veidā risinot lielas lietas, kas nozīmīgas ne tikai bērniem, bet arī viņu vecākiem. Izrāde “Kurts” Valmieras bibliotēkā 30.aprīlī plkst.14.00. Par mākslinieka uzdevumiem, ieguldījumu izrādes tapšanas procesā 5.aprīlī plkst.15.00 būs iespēja uzzināt klātienē, Valmieras Drāmas teātrī tiekoties ar izrādes “Hamlets” mākslinieci Annu Heinrihsoni. Savukārt pēc tam, plkst.16.30, Valmieras muzejā ikviens interesents gaidīts Helēnas Heinrihsones un Annas Heinrihsones izstāžu atklāšanā. Helēna Heinrihsone ir viena no spožākajām un daudzpusīgākajām gleznotājām Latvijā, kura strādā eļļas glezniecībā, akvarelī, litogrāfijā, porcelāna apgleznošanā un animācijā. Viņas spēkos ir mainīties, doties nezināmajā, atklāt jauno un atkal atgriezties pie reiz atrastā. Anna Heinrihsone ar zīmējumiem un telpiskiem objektiem pievērsusies tēmai “saknes”, stāstot, ka “patiess pārdzīvojums, ko es izjūtu kā savu magnētisko pievilkšanas punktu, ir pielūgsmes objekts, apslēpts, intīms, citiem nesvarīgs. Spēka vietas auglis, pie kā domas atgriežas kā pie reliģiska avota. Gar jūru ripinās sakņu murskulis. Saknes kustība ir steidzīga, saraustīta, saprātīga. Es to neuztveru kā zīmi, es to sajūtu aiz sevis turpinājumā kā elpu pakausī. Saknes ir neparasti veidojumi. Tās ir kā gals un sākums vienlaikus”. Tāpat Mākslas dienās būs īpašas filmas kinoteātrī “Gaisma” (bez maksas). Tie būs stāsti par uzdrīkstēšanos būt citādākam, spēju pieņemt atšķirīgo, meklējumiem, kas šķetina radošumu, un ielūkošanos mākslinieka pasaulē caur vairāk nekā 65 000 kadru, kas ir ar rokām darināti eļļas gleznojumi uz audekla. Savukārt, kādus soļus mākslā atstāj komponisti, uzzināt aicinās Māra Briežkalna kvintets “Rothko in Jazz”, 30.aprīlī plkst.19.00 Valmieras Kultūras centrā risinot neparastu uzdevumu – ja abstraktā ekspresionisma aizsācēja Marka Rotko gleznas būtu skaņdarbi, kā tās izklausītos. Māra Briežkalna kvintets “Rothko in Jazz”. Publicitātes fotogrāfija. Muzikāla satikšanās gaidāma biedrības “Valmierai. Mūzikai. Kultūrai” un Valmieras Mūzikas skolas labdarības koncertā “Mans solis. Tavs solis. Satikšanās” Valmieras Kultūras centrā 21.aprīlī plkst.16.00. Koncertprogrammu, kas veidota kā garīga meditācija, 22.aprīlī plkst.16.00 Valmieras Sv.Sīmaņa baznīcā piedzīvot aicina vokālā grupa “Putni” un ērģelniece Larisa Carjkova. Viduslaiku un arī mūsdienu somu, latviešu un citu valstu komponistu daudzbalsīgie a cappella dziedājumi dzidro sieviešu balsu skanējumā vēstīs par cilvēka pārdomām, sevis apzināšanos un dzīves jēgas meklējumiem. Savukārt par to, kur ieguldām savu laiku un kādas ir dzīves prioritātes, padomāt aicinās gaismas instalācija “Acumirklis” no 9.aprīļa Valmieras pilsdrupās. Pie vairākus gadsimtus seniem mūriem laiku skaitīs smilšu pulkstenis, pretnostatot acumirkli un dzīves ilgumu. Par virzību, robežu šķērsošanu un soli tuvāk labākai dzīvei pārdomās trīs lekciju laikā Valmieras integrētajā bibliotēkā (9., 16. un 23.aprīlī plkst.17.30) dalīsies dzejnieks un dziesminieks Valdis Atāls, Daugavpils Marka Rotko mākslas centra izstāžu kuratore Farida Zaletilo un bloga Seek the simple veidotāji Laura un Andis Arnicāni. Arī šogad Mākslas dienu laikā norisināsies forums “Māksla būt uzņēmējam”. 11.aprīlī no plkst.12.00 koncertzālē “Valmiera” klātesošie dzirdēs par pirmajiem drosmīgajiem soļiem uzņēmējdarbībā un uzdrīkstēšanos, par radošumu komunikācijā un problēmu risināšanā, iedvesmojot būt citādākiem. No 1.aprīļa līdz 1.maijam Valmierā norisināsies Mākslas dienas, radošās norises apvienojot tematikā “Soļi. Pilsēta. Es”. Programma skatāma Valmieras mājaslapā www.valmiera.lv, sadaļā “Kultūra” un www.visit.valmiera.lv. Valmieras Mākslas dienas organizē Valmieras pilsētas pašvaldība sadarbībā ar Valmieras Kultūras centru, Valmieras muzeju, Valmieras integrēto bibliotēku, Valmieras Dizaina un mākslas vidusskolu, Valmieras Mūzikas skolu, biedrību “Valmieras Attīstības aģentūra”, Valmieras Jaunatnes centru “Vinda”, Valmieras Sv.Sīmaņa baznīcu, Valmieras Drāmas teātri un citiem partneriem. Informatīvi atbalsta portāls “Valmieras Ziņas”. Māksla – klātesoša it visā. Tā runā ar pilsētu un tevi, aicina atklāt un doties tālāk. Rast jaunu sākumu, virzienu un iedvesmu. Pasākuma laikā var tikt fotografēts un filmēts. Fotogrāfijas un videomateriāli var tikt izmantoti Valmieras pilsētas pašvaldības publicitātes vajadzībām.
Informāciju sagatavoja: |
|