Arhīva kalendārs
Siguldas rezidenču programmas fokuss ir darbs radošajās komandās. Sadarbībā ar platformu “Latvian Literature” reizi gadā rezidence uzņem tekstu autorus un tulkotājus, savukārt atklātais konkurss pieteikties aicina – tekstu autorus un ilustratorus. Kopš 2021. gada rezidencē viesojušies apvienība “Orbīta”, dzejnieks Krišjānis Zeļģis, rakstnieks Andris Kalnozols, bērnu grāmatu autore Evija Gulbe, ilustratore Linda Lošina, tulkotāji Raiens van Vinkls un Emīlija Jarnutovska. Rezidence nodrošina: dzīves un darba vietu Siguldas pilsētā diviem cilvēkiem divu nedēļu radošajam darbam, kā arī radošo stipendiju 350 EUR apmērā (pirms nodokļu nomaksas) katram rezidentam. Rezidences noteikums: rezidences laikā konkursa uzvarētāji tiks aicināti piedalīties rezidences izglītības programmā, kas paredz divas radošās darbnīcas novada izglītības iestādēs. Pieteikums rezidencei sastāv no:
https://www.sigulda.lv/public/lat/kultura/dokumenti111/
Pieteikumus līdz 2023. gada 30. jūnijam aicinām iesniegt:
Iesniegtos pieteikumus izskatīs Siguldas novada Kultūras centra izveidota komisija. Par rezultātiem pieteicēji tiks informēti ne vēlāk kā 30 dienu laikā pēc pieteikumu iesniegšanas termiņa beigām. Siguldas novada radošās rezidences nolikums pieejams šeit: Siguldas novada radošā rezidence ir viena no Siguldas novada pašvaldības iniciatīvām ceļā uz lielāku mērķi – literatūra un lasītveicināšana kā viena no novada prioritātēm. Jautājumus adresēt Siguldas novada Kultūras centra literatūras projektu vadītājai Dacei Krecerei-Vulei: dace.krecere PIE sigulda PUNKTS lv. Aktivitāti atbalsta VKKF mērķprogramma “Latviešu vēsturisko zemju attīstības programma” un Vidzemes plānošanas reģions, Siguldas novada pašvaldība. .
2023. – gads iezīmē nozīmīgu jubileju Saulkrastu novada dzīvē – pirms 200 gadiem, 1823. gadā, dibināta Neibāde, vācbaltu muižniecības un inteliģences vasaras atpūtas vieta. Kultūras pasākumu ciklā "Neibādei 200" Saulkrastu kultūras centrs iepazīstinās ar kūrorta veidošanās pirmsākumiem, tā attīstības pavērsieniem un ietekmi uz Saulkrastu kā kūrortpilsētas veidošanos. 16. jūnijs plkst. 19.30 29. jūnijs 20.00 17. augusts plkst. 21.30 Ieeja visos pasākumos ir bez maksas. Organizators Saulkrastu novada kultūras centrs. Informāciju sagatavojusi: .
Vidzemnieki ir muzikāli – par to šaubu nav! Skaņu meistarnīcas apmeklētajiem tiks dota iespēja iepazīt, apgūt un muzicēt, izmantojot dažādus, lielus un mazus, vienkārši spēlējamus mūzikas instrumentus. Apmeklētāji skaņu meistaru vadībā varēs izmēģināt sīkās perkusijas, stabules, kokles, tamburīnus un dažādas bungas. Ēvelēšanas meistarnīcā varēs izzināt Vidzemes reģionā izplatītās tradīcijas, kas balstītas etnogrāfijā. Ne tikai ēvelēs, bet no saēvelētajām skaidām taisīs rotājumus – pušķus, putniņus, izrotās puzurus. Pretstatot smagnējo koku, kas no zemes nācis, gaisam ar pušķojumu vieglumu. Meistari ierādīs koka ēvelēšanu, rotājumu veidošanu un aicinās līdzdarboties, lai katrs sagatavotu sev smukumlietu, ko aizgādāt mājās. „Sviests sāļš, sviests salds” – meistarnīcā kuls sviestu pēc sentēvu metodēm, baudīs kā sāļo, tā saldo sviesta krēmu, izceļot Vidzemes kulināro mantojumu. Darbnīcā pretstatīs liesu un treknu, rādīs, kā gandrīz no nekā dabūt pašu taukumu. Saimnieces ļaus iemēģināt roku kulšanā un pagaršot, kas sakults.
Tekstila un metāla meistarnīcā ļaus izzināt vēlā dzelzs laikmeta tagadējā Vidzemes teritorijā dzīvojošo lībiešu un latgaļu tradīcijas izrotāšanā, piedāvājot apmeklētājiem iespēju veidot rotājumus, izmantojot tehnikas un materiālu pretstatus – vilnu un metālu, cietumu un mīkstumu. Darbnīcas vadītāja ne tikai demonstrēs tehnikas, bet arī apmeklētājiem palīdzēs darināt pašiem savus rotājumus. Gandrīz viss, kas mums mugurā, ir tapis stellēs. Iepazīšanās ar stellēm, audekla iekārtošanu, auduma aušanu. Iespēja vērot meistari un pašam pamēģināt izaust audumu iepirkumu tašai. Velkus veidos no lina, bet audos liks plastmasu (iepirkumu maisiņu strēmeles), lai to atkārtoti izmantotu, nevis izmestu, pretstatot dabīgos un mākslīgos materiālus. Meistarnīcas būs lieliska iespēja visai ģimenei iepazīt un apgūt tradicionālās prasmes no pieredzējušiem meistariem, kas ierādīs dažādas tehnikas un pastāstīs par savu amatu un pretstatiem tajos. Valmiermuižas etnomūzikas festivāla biļetes un plašāka informācija pieejama: etnovalmiermuiza.lv. Bērniem līdz 16 gadu vecumam pasākumā ieeja bez maksas. Aktivitāti atbalsta VKKF mērķprogramma “Latviešu vēsturisko zemju attīstības programma” un Vidzemes plānošanas reģions, īsteno Valmiermuižas kultūras biedrība. Informāciju sagatavoja: .
Profesores Ilmas Grauzdiņas grāmatā “Tūkstoš mēlēm ērģeles spēlē...”, kas izdota 1987. gadā, apkopotā informācija, vēsture un nākotnes ieskicējumi vēl joprojām ir aktuāli Latvijas ērģeļkultūrā. Tā ir vienīgā grāmata latviešu valodā, kas aptver plašu ieskatu Latvijas ērģeļmākslā, sākot ar pašu ērģeļbūvi un darbības principiem, ērģeļu meistariem, instrumentiem, komponistiem un izpildītājiem. Ar I. Grauzdiņas dzīves laikā doto akceptu, koncertu cikli “Tūkstoš mēlēm ērģeles spēlē...” praktiskā veidā turpina profesores grāmatā un arī dzīves laikā pausto vēlējumu - kopt un attīstīt ērģeļmūzikas jomu Latvijā visā tās krāšņumā! Koncertā Zaubes luterāņu baznīcā piedalīsies Latvijā pazīstamas mūziķes – Viktorija Pakalniece (soprāns), Ieva Šablovska (arfa) un Diāna Jaunzeme-Portnaja (ērģeles). Koncertprogrammā izskanēs latviešu klasiķu (P. Barisona, Jāz. Mediņa) un mūsdienu komponistu (Ē. Ešenvalda, R. Dubras, G.Pelēča, P. Dambja, R. Jermaka - Ilmas Grauzdiņas dzīvesbiedra un ērģeļu meistara) opusi gan ērģelēm solo, gan ansamblī ar soprānu un arfu. Šāda ansambļa sastāvs ir reti sastopams un izsmalcināts, atklājot visdažādākās saspēles krāsas un emocijas. Aktivitāti atbalsta VKKF mērķprogramma “Latviešu vēsturisko zemju attīstības programma” un Vidzemes plānošanas reģions, Zaubes luterāņu baznīcas draudze. Organizē biedrība mūzikas aktivitātēm PLENO. Informāciju sagatavoja: .
Visa laba Jāņu zāle, ko glezno, krāšņākos gada svētkus - Jāņus gaidot! Ja gribi, tu arī to vari! Māksliniece Ērika Māldere aicina ar zīmuli, otu un krāsām paplašināt savu uztveri un atvērties dabas daudzveidībai, pētīt augus, sajust ziedu smaržu, formu plastiku, krāsu un nokrāsu saskaņu, augu kātu graciozitāti un sakņu dziļumu, meklēt un atrast sev vajadzīgo, izzināt auga spējas un caur meklējumiem gūt iepriecinājumu sev un enerģiju visam gadam. Projekta nākamās aktivitātes paredzētas augustā, informācijai iespējams sekot vietnes Facebook kontā "Memberi". Aktivitāti atbalsta VKKF mērķprogramma “Latviešu vēsturisko zemju attīstības programma” un Vidzemes plānošanas reģions. Informāciju sagatavojusi: Ērika Māldere, projekta "Daba rada-2023" vadītāja. .
Līgatnes kultūrkartēšanas dokumenta pamats ir 25 sarunas ar Līgatnes iedzīvotājiem, uzņēmējiem, aktīvistiem un pašvaldības institūciju pārstāvjiem. Tās notika 2022. gada vasarā, īsi pēc administratīvi teritoriālās reformas, kad Līgatnes novads tika iekļauts Cēsu novada sastāvā. Sarunas vadīja Līva Kreislere, bet to organizēšanā piedalījās arī Vidzemes plānošanas reģiona un Līgatnes tūrisma un informācijas centra pārstāves. LĪGATNES KULTŪRKARTE PIEEJAMA >> ŠEIT << Privātās sarunās tika noteiktas līgatniešu vērtības, uzklausītas atmiņas, atklāti sapņi par Līgatnes attīstību, apzinātas vietas attīstības iespējas. L. Kreislere atzīst: “[..] veiktais apkopojums ir ieskats dzirdētajā, lasītajā un redzētajā, taču tas nebūt nav pabeigts, jo aptver tikai daļu Līgatnes iedzīvotāju un ieinteresēto pušu vēstījumus.” Lasītāji tiek aicināti iesaistīties dokumenta papildināšanā ar savām atziņām, atmiņām un ieteikumiem, nosūtot tos uz e-pasta adresi: lkreislere PIE gmail PUNKTS com">lkreislere PIE gmail PUNKTS com. Iecere ir, ka “Līgatnes Kultūrkarti” periodiski atjauninās ar jaunu informāciju, lai vienmēr būtu interesanti to apskatīt, uzzināt pārmaiņas. Publicētajā materiālā ir apskatāma arī sociālā tīklojuma karte - viens no veidiem kā kartēt pilsētu, atrast tās portretu. L. Kreislere uzsver: “Katra vieta izskatās citādāk. Dažās ir viens centrālais punkts, kas organizē visu kopienā notiekošo. Dažreiz ir daudz punktu, kas ir pavisam nošķirti un nemaz nav sadarbībā viens ar otru [..]”. L. Kreislere atklāj, ka Līgatnē veiktā kultūrkartēšana ir palīdzējusi atklāt tās kultūras resursus, to aktivitātes mērogus un savstarpējo sadarbību, kā arī noteikt aktīvos kultūras virzītājspēkus un to ietekmes apmērus. Projektā paveiktais ļauj novērtēt esošo situāciju Līgatnē un kopienā, identificēt notiekošās izmaiņas un to tendences, kā arī prognozēt turpmākos attīstības virzienus. Līgatnes papīrfabrikas strādnieku dzīvoklis kultūrkartēšanas laikā 2022. gada jūnijā. Foto: Līva Kreislere Aicinām iepazīties ar "Līgatnes Kultūrkarti"! _____ Kontekstam – projekts “RurCultural” ir radies balstoties uz zināšanām, kas tika kultivētas un testētas INTERREG Baltijas jūras reģiona transnacionālās sadarbības programmas projektā “UrbCulturalPlanning” (2019-2021) tādās pilsētās kā Rīga, Viļņa, Gdaņska, Ķīle, Pori u.c. Vairāk informācijas: www.urbcultural.eu. Projektā “RurCultural” trīs partnervalstis veido kultūras kartēšanas aktivitātes, lai pieteiktu ilgtermiņa projektu ES finansējumam. “RurCultural” ir saņēmis Baltijas jūras valstu padomes (CBSS) Sekretariāta Projektu atbalsta fonda (PSF) finanšu atbalstu. Jautājumiem: Eva Meijere, projekta "RurCultural" vadītāja Vidzemes plānošanas reģionā, eva.meijere PIE vidzeme PUNKTS lv Informāciju sagatavojusi: Zane Kaķe, Vidzemes plānošanas reģiona sabiedrisko attiecību speciāliste, zane.kake PIE vidzeme PUNKTS lv
.
Kopienu projektos māksla vistiešākajā veidā ir tilts starp sabiedrību un indivīdu, jo palīdz skatītājam pietuvoties mazāk pamanītām sabiedrības grupām. Vienlaikus šie projekti ļauj kopienu pārstāvjiem noteikt stāstītā raksturu un veidu, kā arī saglabāt distanci vai pat anonimitāti, ja tāda nepieciešama. Šie projekti piedāvā skatītājam delikāti ielūkoties mums līdzās esošu cilvēku dzīvēs un māksliniekam iemiesot šīs dzīves tādās formās, kādās paši cilvēki ir vēlējušies izteikties un sevi atklāt. “Šobrīd kopienu mākslu redzam kā vienu no jēgpilnākajām mākslas praksēm, jo tā ne tikai vēsta par dažādu sabiedrības grupu dzīvēm, vēlmēm un izaicinājumiem, bet arī nodrošina sasaisti starp sabiedrību un kultūras un mākslas vidi. Kopienu mākslas radīšanā ieguvēji ir visi, jo tās pamatā ir sadarbība. Šajā procesā kopienu pārstāvji ar mākslas un kultūras starpniecību var strādāt un meklēt atspoguļojumu aktuāliem jautājumiem un sasāpējušām problēmām, būt daļa no plašākas mākslas un kultūras dzīves, kā arī aizraujoši pavadīt brīvo laiku. Ierasts, ka šajā procesā līdzdarbojas mākslinieki un mediatori, kuri kopienai sniedz nepieciešamo atbalstu un rīkus iecerētā īstenošanai, vada ideju ģenerēšanu un realizēšanu. Ruckas mākslas fonda veidotais Kopienu projekts mākslas valodā atspoguļo šī brīža sabiedrības portretus. Tie ir ne tikai mākslas darbi, bet arī spēcīgi stāsti par sabiedrību, kurā pašlaik dzīvojam”, kopienu projekta nozīmi skaidro kuratori Oskars Goba un Līga Lindenbauma. Izstāde Ruckas muižas telpās, Cēsīs skatāma ceturtdien – svētdien laikā no plkst. 12:00 līdz 19:00. Ieeja izstādē ir bez maksas. Projekta veidotāji ekskursijās iepazīstinās ar kopienu projektu veidošanas aizkulisēm un ekspozīcijā redzamo darbu tapšanu. Ekskursijas paredzētas 15. jūnijā (sestdienā) plkst. 13:00 un 19. augustā (sestdienā) plkst. 13:00. Plašāka informācija par izstādi un ekskursijām tiks izziņota Ruckas mākslas fonda mājas lapā un sociālajos tīklos. Kopienu projekta kuratori ir Oskars Goba un Līga Lindenbauma, to veido mākslinieki Aleksejs Beļeckis, Alberto Di Gennaro, Henrijs Laķis, Liene Mackus, Vivianna Maria Stanislavska un Rvīns Varde un kopienas. Projekta veidošanā kopumā ir iesaistīti vairāk nekā 100 dalībnieki gan no mākslas, gan kopienu vides. Pasākumu finansiāli atbalsta Sabiedrības integrācijas fonds no Kultūras ministrijas piešķirtajiem Latvijas valsts budžeta līdzekļiem, Vidzemes plānošanas reģions ar Valsts Kultūrkapitāla fonda atbalstu un Cēsu novada pašvaldība. Projekta ietvaros tika veidots astoņu lekciju cikls par kopienu mākslas prakses problemātiku. Tajā ar vērtīgiem pieredzes stāstiem dalījās kopienu projektu veidotāji, atsedzot šīs mākslas prakses aizkulises un sniedzot praktiskus padomus kopienu projektu izstrādei nākotnē. Visas lekcijas šobrīd ir pieejamas Ruckas mākslas fonda mājas lapā un YouTube kanālā. Lekciju ciklu noslēdza diskusija “Norises, par kurām nerunā” sarunu festivālā “LAMPA”. Uz vienas skatuves politikas veidotāji, finansētāji, kā arī kopienu mākslas projektu īstenotāji diskusijā izgaismoja kopienu projektu ieguvumus, izaicinājumus un iespējas. Diskusija pieejama Ruckas mākslas fonda Facebook profilā. Aktivitāti atbalsta VKKF mērķprogramma “Latviešu vēsturisko zemju attīstības programma” un Vidzemes plānošanas reģions. Informāciju sagatavoja: projekta vadītājs Oskars Goba . |
|